Hans Ryggen
Hans Ryggen | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 10. des. 1894[1][2]![]() Ørland[3] | ||
Død | 19. des. 1956[1][2]![]() Ørland[3] | ||
Beskjeftigelse | Kunstmaler ![]() | ||
Ektefelle | Hannah Ryggen (1923–)[4] | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Hans Ryggen på Commons |
Hans Ryggen (1894–1956) var en norsk maler, i dag mest kjent for sitt ekteskap med vevkunstneren Hannah Ryggen.
Han var gårdbrukersønn og drev etterhvert selv gården ved siden av maleriet. Han studerte først privat med Ole Juul og Harald Krohg Stabell, senere ved SHKS og Kunstakademiet i 1917, med Pola Gauguin før 1920, i Dresden 1921-22 og i München 1923. Hans Ryggen møtte Hannah Jönsson fra Malmö i Dresden i 1922.[5] I 1924 ble de gift, og flyttet til «stugan» nær Hans' hjemgård Ryggen.[6]
Hans bilder er holdt i en ekspressiv, fargesterk stil. Karakteristiske motiver er varme, karikerte skildringer fra bygdemiljøet. Han laget også mange bilder av hustruen og av datteren. I 1930-årene laget han også noen antifascistiske bilder, og i sine siste år laget han flere varme blomsterbilder og selvbiografiske akvareller.
Ryggen satt i krigsfangenskap i Falstad fangeleir og Grini fangeleir 1944-45. Han malte mange miniatyrer på papp med motiv fra oppholdet,[7] og i alt ble 161 av disse bildene stilt ut i Oslo Kunstforening og i Trondheim høsten 1945.[8][9]
Ekteparet er begravet på Ørland kirkegård. Graven er etter familiens ønske gitt liten oppmerksomhet. Et minnesmerke over paret, utført av billedhugger Astrid Dahlsveen, ble i 1994 reist på Brekstad havn. Statuen, som forestiller paret og deres datter i en båt, har hentet sitt motiv fra et av Hannahs krigsvevnader.
Hele 365 av hans arbeider eies av Trondheim kunstmuseum. De første ble innkjøpt i 1923, og enka Hannah Ryggen donerte etter hans død en større samling bilder. Museet gjennomførte i 2023 en tilstandsvurdering av et stort antall Ryggen-malerier.[10]
- Landskap i Ørland. Gården Ryggen ligger nær veikrysset foran t.v. Hans og Hannahs bolig er revet
- Hannah og Hans Ryggens grav på Ørland kirkegård
Referanser
- ^ a b Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Hans_Ryggen, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b KulturNav, KulturNav-ID d22cc0f0-d264-4ef2-a82a-e3a499895cc0, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Store norske leksikon-ID Hans_Ryggen[Hentet fra Wikidata]
- ^ Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
- ^ Hølaas, Odd (1964). «Hannah Ryggen». Øyne som ser : et galleri av kunstnere. Gyldendal. s. 138-144.
- ^ Rian, Inge (1988). Ørlandsboka. 2 : Fra Hovde til Berg. Ørland kommune. s. 371-373.
- ^ «Kunst på Grini». Krigsinvaliden; nr 4/1990. 1990. s. 30-37.
- ^ Krigsbilder : kunst under okkupasjonen 1940-45. Bomuldsfabriken kunsthall. 2015. s. 124-127. ISBN 9788230329696.
- ^ Under dusken. 1945. s. 143.
- ^ Hans Ryggen: pigmenter på papp; trondheimkunstmuseum.no,
Litteratur
- Gjelsvik, Magni Moksnes (1993). Hannah og Hans Ryggen : deres eventyrlige liv og kunst. NT forl. ISBN 8291295018.
- 50 hovedverk fra Trondhjems kunstforenings faste samling. Adresseavisen. 1994. s. 70-71. ISBN 8271640348.
- Astrid Dahlsveen (1995). «Hannah og Hans Ryggen». Årbok for Fosen. s. 95-104.
- Ada Schwabe Einarsen (1994). «Hans Ryggen : odelsgutten som ville male». Møllkula : lokalhistorisk tidsskrift for Ørland & Bjugn. s. 8-10. Første av to artikler
- Ada Schwabe Einarsen (1995). «Ørlandskunstneren Hans Ryggen». Møllkula : lokalhistorisk tidsskrift for Ørland & Bjugn. s. 14-16. Andre av to artikler
Portal: Kunst