Morten Nielsen (dikter)
Morten Nielsen | |||
---|---|---|---|
Født | Karl Bent Lebrecht Nielsen 3. jan. 1922[1][2] ![]() Aalborg | ||
Død | 29. aug. 1944[1]![]() København | ||
Beskjeftigelse | Lyriker ![]() | ||
Utdannet ved | Aalborg Katedralskole | ||
Nasjonalitet | Danmark | ||
Gravlagt | Almen kirkegård |
Morten Nielsen (døpt Karl Bent Lebrecht Nielsen, endret til kallenavnet «Morten» da han var voksen,[3] født 3. januar 1922 i Ålborg, død 29. august 1944 i København) var en dansk lyriker og motstandsmann.
Liv og virke
Han vokste opp i Kærlundsvej 26[4] i Ålborg, men flyttet etter artium til København, der han fikk innpass i kretsen rundt tidsskriftet Vild Hvede sammen med Tove Ditlevsen, Halfdan Rasmussen, Piet Hein og Ib Spang Olsen. Nielsen knyttet seg spesielt til den litt eldre Halfdan Rasmussen, som næret stor beundring for den rødhårete ålborgenseren, som i et brev uttrykte seg slik: «Man skal ikke skrive dikt om livet, man skal skrive dikt som selv er liv.» [5]
Høsten 1940 stiftet Tove Ditlevsen Unge kunstneres klubb, som holdt det gående i halvannet år, og også kom til å omfatte Morten Nielsen. Hun bemerket at han var «forelsket i Sonja Hauberg,[6] og Piet Hein i meg. Det er blitt avgjort på noen få torsdager.»[7]
Morten Nielsen kom inn i motstandsbevegelsen i 1942, der han hjalp med trykking av illegale aviser, samt planlegging av fluktruter til Sverige for transport av jøder. I 1944 ble han involvert i selve transportene. Han hadde også deltatt i en likvidering, men uten å skyte selv.
Hans død
29. august 1944 ble Nielsen etter et møte med motstandsmannen Sitronen funnet død av et pistolskudd i brystet. Den offisielle forklaringen var også den gang at det var et vådeskudd. Flere sentrale personer i Holger Danske ga likevel uttrykk for at «Sitronen» hadde drept Morten Nielsen. Motivet skulle være sjalosi, fordi Nielsen angivelig hadde hatt en affære med «Sitronen»s kone. Ved sin død var Nielsen imidlertid kjæreste med Tutti Lütken, omtalt i Tove Ditlevsens erindringsbok Gift.[8] Om Nielsens død skriver Arne Herløv Petersen[9] at Morten Nielsen skulle avlevere en Luger-pistol til Jørgen Haagen Schmith («Sitronen») og ble ramt av et skudd i brystet. Thomas Bredsdorff[10] har undersøkt saken, og konkluderte med at det nok var et vådeskudd.[11]
Møtet med «Sitronen» dreide seg om en våpenoverlevering, deriblant test av en pistol. Lugeren var kjent for å være usikker, ettersom den kunne gå av ved minste berøring av avtrekkeren. Da det ble tatt ladegrep, gikk skuddet av oppefra og nedover. Det ramte Morten Nielsen i hjertet og gikk ut gjennom ryggen. Han var død på stedet. Ifølge Nielsens ungdomsvenn Mogens Krustrup hadde Nielsen fått i oppgave å overlevere «Sitronen» en rekke våpen. Så gikk et skudd av, trolig avfyrt av «Sitronen», selv om han aldri innrømmet det. Tvertom forklarte han at Nielsen hadde skutt seg selv. Men ut fra skuddvinkelen er den forklaringen helt umulig, og Morten Nielsen hadde intet motiv for plutselig å ta livet av seg. Noe depressivt gemytt hadde han aldri hatt. «Sitronen» var etterfølgende svært taus og preget av hendelsen. Ved begravelsen 5. september fra Budolfi kirke[12] i Ålborg, skulle «Sitronen» ifølge Krustrup ha henvendt seg til den avdødes mor, som om han ville unnskylde seg; men da han selv døde 14 dager senere, kan opplysningen ikke bekreftes.[13]
Før Morten Nielsens død hadde han bare utgitt en enkelt diktsamling, Krigere uden Vaaben. De fleste av diktene handlet om forholdet til døden. Han er begravd på Almen Kirkegård i Ålborg.[14]
Etter hans død utkom Breve til en Ven, Breve fra Morten Nielsen og Efterladte Digte.
En DR-podcast, Speditørens død i fire avsnitt, undersøker Nielsens død nærmere.[15]
Hans dikt «Øjeblik»[16] fra Efterladte Digte er tatt opp i den danske kulturkanonen.[17]
Se også
Referanser
- ^ a b Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id nielsen-morten, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Lasse Horne Kjældgaard: Den lyriske alvor i Dansk litteraturs historie, Mortensen og Schack (red.), 2006-09, Gyldendal. Hentet 9. oktober 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=477201
- ^ «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 9. oktober 2019. Besøkt 5. november 2019.
- ^ «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 9. oktober 2019. Besøkt 5. november 2019.
- ^ http://www.kvinfo.dk/side/171/bio/115/
- ^ «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 9. oktober 2019. Besøkt 5. november 2019.
- ^ https://fyens.dk/artikel/morten-nielsen-og-citronen-2008-5-5
- ^ https://stiften.dk/artikel/arne-herløv-petersen-fylder-75-år-oversætter-forfatter-og-spionsigtet
- ^ https://snl.no/Thomas_Bredsdorff
- ^ http://densmallebog.blogspot.com/2018/10/morten-nielsen_2.html
- ^ [1] Foto fra begravelsen
- ^ https://fyens.dk/artikel/morten-nielsen-og-citronen-2008-5-5
- ^ https://www.gravsted.dk/person.php?navn=mortennielsen2
- ^ https://mediawatch.dk/Medienyt/Radio/article11099493.ece
- ^ http://denstoredanske.dk/Dansk_litteraturs_historie/Dansk_litteraturs_historie_4/Et_kys_af_år_-_Morten_Nielsen/Øjeblikkets_digter
- ^ «Kulturkanonen, Litteratur, Lyrikantologi» (PDF) (dansk). Kulturministeriet. s. 132–133. Arkivert fra originalen (PDF) 23. oktober 2013. Besøkt 14. desember 2023.
Eksterne lenker
- Morten Nielsen på litteraturpriser.dk
- «Kulturkanonen, Litteratur, Lyrikantologi» (PDF) (dansk). Kulturministeriet. s. 132–133. Arkivert fra originalen (PDF) 23. oktober 2013. Besøkt 30. oktober 2015.
- Morten Nielsen hos Den store danske
- v
- d
- r
Enkeltverk | Jammers Minde (Leonora Christina) · Presten i Vejlbye (Steen Steensen Blicher) · Den lille havfrue (H.C. Andersen) · Enten – Eller (Søren Kierkegaard) · Fru Marie Grubbe (J.P. Jacobsen) · Ved Vejen (Herman Bang) · Lykke-Per (Henrik Pontoppidan) · Kongens Fald (Johannes V. Jensen) · Vintereventyr (Karen Blixen) · Og andre historier (Klaus Rifbjerg) · Sommerfugledalen (Inger Christensen) |
---|---|
Lyrikk- antologi | Folkevise (Ebbe Skammelsøn) · Folkevise (Germand Gladensvend) · «Sorrig og glæde de vandre til hobe» (Thomas Kingo) · «Den yndigste Rose er funden» (H.A. Brorson) · «Til Siælen» (Johs. Ewald) · «Indvielsen» (Schack von Staffeldt) · «Hakon Jarls Død eller Christendommens Indførsel i Norge» (Adam Oehlenschläger) · «De levendes Land» (N.F.S. Grundtvig) · «Rosa unica» (Christian Winther) · «Paa Sneen» (Emil Aarestrup) · «Jeg hører i Natten den vuggende Lyd» (Holger Drachmann) · «Ekbatana» (Sophus Claussen) · «Aften (Stille, Hjerte, Sol gaar ned)» (Jeppe Aakjær) · «Den danske Sommer» (Thøger Larsen) · «Det er Knud, som er død» (Tom Kristensen) · «Læren om staten» (Jens August Schade) · «det underste land» (Gustaf Munch-Petersen) · «Anubis» (Thorkild Bjørnvig) · «Regnmaaleren» (Ole Sarvig) · «Øjeblik» (Morten Nielsen) · «Sidenius i Esbjerg» (Frank Jæger) · «Myggesang» (Ivan Malinowski) · «Personen på toppen» (Per Højholt) · «Violinbyggernes by» (Henrik Nordbrandt) |
Sylfiden (August Bournonville og Herman Severin Løvenskiold) · Indenfor Murene (Henri Nathansen) · Ordet (Kaj Munk) · Anna Sophie Hedvig (Kjeld Abell) ·
4 revynumre: «Man binder os på mund og hånd» (Liva Weel), «Skolekammerater» (Kellerdirk), «Brevet til Bulganin» (Osvald Helmuth), «Fingernummeret» (Dirch Passer) · Etudes (Harald Lander og Knudåge Riisager) · Enetime (Flemming Flindt og Georges Delerue) · Julemandshæren (Solvognen) · Sort Sol live, Carlton og Wurst (Sort Sol) · Majonæse (Jess Ørnsbo)Portal: Danmark