Reinskloster len
Reinskloster len var et norsk len som eksisterte fra reformasjonen i Norge til 1660, da lensvesenet ble opphevet.
Lenet var basert på eiendommene til Reins kloster som ble gjort om til krongods. I 1551 ble også Tautra klostergods tillagt Reinskloster. Dessuten ble Vig gods tillagt i 1560-årene. Lenets eiendommer besto i 1661 av 639 gårdsbruk med en samlet skyld av 515 spann, pluss 36 eiendommer av 26 spann som var bortpantet siden 1628. I Rissa og Skaun utgjorde lenet halvparten av samlet jord; i Osen, Roan, Buvika og Lensvik en tredel; i Stadsbygd, Børsa, Frosta, Åsen og Frol en femdel. Eiendommenen utenfor Trøndelag var ubetydelige.[1]
I 1660 kjøpte finansfyrsten Selius Marselis godset av kongen for 30 000 riksdaler.[2]
Lensherrer
- 1541−1553 Inger Ottesdatter, var også forlenet med Romsdal
- 1553−1560 Axel Gyntersberg
- 1560−1575 Mogens Pedersen (Galt)
- 1575−1577 Jørgen Munck
- 1577−1578 Jacob Huitfeldt var også lensherre i Trondhjems len
- 1578−1581 Johan Venstermann
- 1581−1582 Jacob Huitfeldt
- 1582−1587 Johan Venstermann
- 1587−1590 Henrik Brockenhuus
- 1590−1611 Henning Gjøe
- 1611−1615 Jens Bjelke
- 1615−1628 Lenet var underlagt lensherren til Trondhjem
- 1628−1640 Sten Willumsen Rosenvinge
- 1640−1645 Iver Prip
- 1645−1646 Melkior Oldeland
- 1646−1648 Ove Bjelke, var også forlenet med Bakkekloster
- 1648−1660 Jacob Ulfeldt
Referanser
- v
- d
- r
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5a/Royal_Standard_of_Norway.svg/50px-Royal_Standard_of_Norway.svg.png)