Truls Ørpen
Truls Ørpen | |||
---|---|---|---|
Født | 27. mars 1880[1]![]() | ||
Død | 28. mars 1958![]() | ||
Beskjeftigelse | Musiker ![]() | ||
Nasjonalitet | Norge |
Truls W. Ørpen (født 27. mars 1880 i Krødsherad, død 28. mars 1958 i Modum) var en norsk spellemann fra Krødsherad i Buskerud. Han var den fremste tradisjonsbæreren av Kryllingspel, og hadde gått i lære hos spellemennene Wilhelm Sorteberg og Johan Kleven, Anders Vinna og Ole Skogly. Truls Ørpen var kanskje den mest velhavende spellemannen i sin tid.
Liv og virke
Ørpen begynte å spille fele da han var 7–8 år gammel, og fikk mye av spellet sitt fra eldre spellemenn i bygda. Han reiste tidlig ut, og lærte seg slåttespill fra andre bygder. De viktigste læremestrene hans i Telemark var Torkjell Haugerud og Gunnulf Borgen. Han skaffet seg også Arne Bjørndals notenedskrifter av spell fra Vestlandet. Noter hadde han lært seg mens han gikk lærerskolen. Der fikk han også en smule musikkteori. Gjennom å studere nedskriftene til Bjørndal fikk Ørpen en idé om hvordan han selv kunne skrive slåttene ned. Han tok også i bruk båndopptager som redskap i dette arbeidet, og han fikk etterhvert statsstipend for å samle nedskrifter.
Ørpen ble en svært slåttekyndig spellemann, og var flink til å legge fram historisk stoff knyttet til slåttene. Han traff Ola Mosafinn på Voss året før denne døde i 1912. Truls Ørpen skaffet seg også solid kjennskap til tradisjonen i Numedal gjennom Steingrim Haukjem, som kjørte tømmer til Krødsherad i mange år. Ørpen skrev ned 40 slåtter etter Haukjem. Han underviste også Odd Bakkerud fra Rukkedalen, som en tid var gårdsgutt på Ørpen.
Det var først etter at han fylte femti at Ørpen ble lagt merke til og anerkjent som storspellemann. Han vant Landskappleiken i 1929 og 1933. Fra da av deltok han i mange radiosendinger av folkemusikk, og ble etterspurt som kappleiksdommer.
Han flyttet til Drolsum i Modum i 1940, og bodde der til sin død i 1958. På Drolsum virket han som skolelærer. Fra 1954 arbeidet han med sjubindsverket Norsk folkemusikk eller Hardingfeleverket, sammen med Arne Bjørndal og Eivind Groven. 300 av slåttene i verket er det Ørpen som har skrevet ned. Han fikk vært med på det første bindet og deler av det andre før han døde. På samme tid spilte han inn en rekke gamle kryllingslåtter for NRK, og gjorde en del opptak av muntlig tradisjon fra Krødsherad. Han sendte også opplysninger om kryllingdialekta til Norsk Målførearkiv.
Selv om Ørpen gjorde en stor innsats for slåttespellet i Krødsherad, var det ingen i den kommunen som kom til å løfte arven etter ham. Han fikk til gjengjeld registrert og spilt inn mye av materialet sitt. I dag blir tradisjonen etter ham tatt vare på at Per Åsmund Omholt fra Veme, Steinar Strøm fra Sigdal, Christian Borlaug, Eli Taugbøl og Ellen Persvold.
Det ble reist en statue av Truls Ørpen utenfor kommunehuset på Noresund i 1970.
Referanser
- ^ Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Truls_Ørpen[Hentet fra Wikidata]
Eksterne lenker
- Folkemusikksenteret i Buskerud[død lenke] Truls Ørpen