Utvandrerne (film)
- Se også Utvandrerne (film 2021), filmatisering av Erik Poppe
Utvandrerne | |||
---|---|---|---|
orig. Utvandrarna | |||
Generell informasjon | |||
Sjanger | Historisk / Drama | ||
Utgivelsesår | 1971 | ||
Prod.land | Sverige | ||
Lengde | 3 t. 11 min. | ||
Språk | Svensk | ||
Aldersgrense | 12 (Norge) | ||
Bak kamera | |||
Regi | Jan Troell | ||
Produsent | Bengt Forslund | ||
Manusforfatter | Jan Troell Bengt Forslund | ||
Basert på | Utvandrarna av Vilhelm Moberg | ||
Musikk | Erik Nordgren Jacob Regnart Burkhard Waldis | ||
Sjeffotograf | Jan Troell | ||
Klipp | Jan Troell Georg Oddner Jan Persson | ||
Foran kamera | |||
Medvirkende | Max von Sydow Liv Ullmann Eddie Axberg | ||
Annen informasjon | |||
Filmformat | Farger | ||
Prod.selskap | AB Svensk Filmindustri | ||
Premiere | 8. mars 1971 (Sverige) 2. oktober 1971 (Norge) | ||
Eksterne lenker | |||
IMDb |
Utvandrerne (originaltittel: Utvandrarna) er en svensk historisk dramafilm fra 1971 basert på første del av Vilhelm Mobergs bøker om Utvandrerne (1949-59). Regi er ved Jan Troell. Troell skrev også manus, sammen med Bengt Forslund. De ledende rollene spilles av Max von Sydow, Liv Ullmann og Eddie Axberg, mens andre sentrale roller spilles av Allan Edwall, Pierre Lindstedt og Monica Zetterlund. Filmen handler om en gruppe menneskers strabasiøse ferd fra Sverige til Amerika på midten av 1800-tallet. Utvandringen kommer som følge av den armod og undertrykkelse de lever under i gamlelandet.
Den ble i 1972 etterfulgt av Nybyggerne, som omhandler siste halvdel i bokserien. Denne skildrer livet og skjebnen til de svenske innvandrerne etter at de har kommet til USA. Den har omtrent samme rollebesetning som den første.
Utvandrerne ble tildelt en Golden Globe i klassen beste fremmedspråklige film og en Guldbagge i klassen beste film. Liv Ullmann ble tildelt en Golden Globe og Eddie Axberg en Guldbagge for sine rolleprestasjoner. Det kan ellers nevnes at den ble nominert til fem Oscar-priser, blant annet i klassen beste film og beste fremmedspråklige film.[1]
Liv Ullmann fikk sitt internasjonale gjennombrudd i denne filmen.[2] Hun har selv uttrykt at rollen som Kristina representerer høydepunktet i hennes karriere.[3]
Handling
Handlingen er lagt til et svensk bygdesamfunn i Småland på midten av 1800-tallet. De fleste innbyggerne lever et miserabelt liv preget av armod, tungt arbeide og underkastelse. Klassesamfunnet står sterkt og de fleste i det vesle samfunnet er underkastet presten, lensmannen og storbøndene.
Her lever Karl Oskar og Kristina, et ungt nygift par som sliter på småbruket sitt. Etter flere uår og andre ulykker begynner Karl Oskar å drømme seg vekk fra Sverige. Tanken om å emigrere til Amerika fremstår som et stadig mer forlokkende alternativ.
Karl Oskars yngre bror, Robert, jobber som dreng hos en tyrannisk storbonde. Der blir han kompis med en annen dreng, Arvid, som også lever en ublid skjebne under storbondens åk. Robert holder ikke ut livet hos storbonden og rømmer tilbake til sin bror, Karl Oskar. Han blir på sin side nødt til å holde ham skjult slik at lensmannen ikke oppdager ham på sine besøk. Kontrakten med storbonden er blitt brutt og dermed er Robert blitt lovløs.
Samtidig med dette strir Kristinas onkel, Danjel, sin egen kamp. Han er en frimodig frikirkepastor som plages av religiøs forfølgelse fra stedets prest og hans medhjelpere. Sammen med sin vesle husmenighet fremstår emigrasjon som et stadig mer fristende valg.
Omsider legger disse og en del andre sambygdinger i vei til det som skal bli deres nye hjemland. Etter en strabasiøs og farefull seilas på over to måneder over Atlanterhavet, ankommer de sitt nye hjemland. Allerede på ferden over havet bukker noen under av sykdom og like etter ankomsten dør ett av barna. Deretter begynner etableringsfasen, som skal vise seg å blir vanskeligere enn det de på forhånd hadde trodd. Ved den vakre sjøen Ki-Chi-Saga bygger Karl Oskar sitt hus og dyrker sin jord.
Om filmen
Innspilling
Utvandrerne og Nybyggerne ble innspilt samtidig og i sammenheng. Innspillingen startet i 1968 og ble avsluttet i 1970. Opptakene ble gjort forskjellige steder i Sverige og i Minnesota. Stedet i USA der Karl Oskar etablerte gården, ble spilt inn i landlige omgivelser i Skåne. Kun interiørscenene om bord på seilskuta ble innspilt i studio.
Kilde
Den første filmen tar utgangspunkt i de to første bøkene i Mobergs Utvandrer-kvadrologi: Utvandrarna (1949) og Invandrarna (1952), mens den andre filmen baserer seg på de to siste: Nybyggarna (1956) Sista brevet till Sverige (1959).
Anmelderne
Filmen ble meget godt mottatt av kritikerne, noe som gjenspeiles i at den har fått 86 % på Rotten Tomatoes.[4] Den amerikanske filmanmelderen Roger Ebert gav den 4 av 4 stjerner.[5]
Både anmelderne i VG, Dagbladet og Dagsavisen gav den terningkast seks.[6] Aftenpostens anmelder gav også mye ros og mente blant annet at regissøren hadde skapt et imponerende detaljert tidsbilde.[7] Den har videre blitt omtalt som en «bauta» i den fellesnordiske historiefortelling.[8]
Popularitet og økonomi
Den ble sett av 1,6 millioner i Sverige og innbrakte nærmere 20 millioner kroner.[9] Oppfølgeren innbrakte drøyt 12 millioner kroner og ble sett av ca 850 000.[10]
I Norge
Den ble satt opp på norske kinoer høsten 1971.
Utvandrerne og Nybyggerne ble stykket opp i åtte deler og vist som serie på NRK høsten 1974. Den ble sendt i reprise høsten 1988.
Video
Begge filmene ble lansert på dobbel-DVD i 2005. Den 57 minutter lange dokumentaren Å Male Med Bilder fra 2005 er med som ekstramateriale.[11]
Rollebesetning
|
|
Se også
- Utvandrer-tetralogien (Utvandrer-kvadrologien, Utvandrarserien) av Vilhelm Moberg:
- Utvandrarna (1949)
- Invandrarna (1952)
- Nybyggarna (1956)
- Sista brevet till Sverige (1959)
- Nybyggerne, Jan Troells oppfølgerfilm fra 1972
- Utvandrerne (film 2021), filmatisering av Erik Poppe
- Kristina från Duvemåla, musikal fra 1995 bygd på bøkene, av Björn Ulvaeus og Benny Andersson
Referanser
- ^ IMDb - awards
- ^ Dagsavisen - Liv, død og kjærlighet (29.9.2012) Arkivert 15. november 2012 hos Wayback Machine.
- ^ Utvandrarna / Nybyggarna (3-disc), Ekstramateriale, Dokumentaren "Att måla med bilder" (2005)
- ^ Rotten Tomatoes (besøkt i mars 2013)
- ^ Roger Ebert (1973)[død lenke]
- ^ Dagbladet Film - Utvandrerne
- ^ Aftenposten morgen - Et imponerende tidsbilde (4.10.1971, s.8)
- ^ «TIFF (2013)». Arkivert fra originalen 2. mai 2013. Besøkt 16. mars 2013.
- ^ IMDb - Business
- ^ IMDb business
- ^ Release (22.09.2005) Arkivert 18. oktober 2007 hos Wayback Machine.
Eksterne lenker
- (en) Utvandrerne på Internet Movie Database
- (no) Utvandrerne hos Filmfront
- (sv) Utvandrerne i Svensk Filmdatabas
- (da) Utvandrerne i Danmark Nationale Filminstitut
- (en) Utvandrerne på AllMovie
- (nl) Utvandrerne på MovieMeter
- (en) Utvandrerne på Turner Classic Movies
- (en) Utvandrerne på Rotten Tomatoes
- v
- d
- r
Hedersguldbaggen | Annalisa Ericson (2000) · Gunnel Lindblom (2001) · Gunnar Fischer (2002) · Erland Josephson (2003) · Sickan Carlsson (2004) · Anita Björk (2005) · Nils Petter Sundgren (2006) · Gösta Ekman d.y. (2007) · Harriet Andersson (2008) · Waldemar Bergendahl (2009) · Mona Malm (2010) · Inga Landgré (2011) · Hans Alfredson (2012) · Kalle Boman (2013) · Liv Ullmann (2014) · Birgitta Andersson (2015) · Katinka Faragó (2016) · Stig Björkman (2017) · Yvonne Lombard (2018) · Lasse Åberg (2019) · Sten Ljunggren (2020) · Suzanne Osten (2021) · Björn Gustafson (2022) · Marie Göranzon (2023) |
---|---|
Gullspira | Per Åhlin (2005) · Catti Edfeldt (2006) · Ulf Stark (2007) · Georg Riedel (2008) · Maggie Widstrand (2009) · Lisbet Gabrielsson (2010) · Ylva-Li Gustafsson og Lennart Gustafsson (2011) · Ella Lemhagen (2012) · Lukas Moodysson (2013) · Rose-Marie Strand (2014) · Barnfilmskolan (2015) · Petter Lennstrand (2016) · BUFF Filmfestival (2017) · Linda Hambäck (2018) · Christian Ryltenius (2019) · Jon Nohrstedt (2020) · Johan Hagelbäck (2021) · Sanna Lenken (2022) · Inger Nilsson (2023) |
Publikumsprisen | Underbara älskade (2006) · Arn – Tempelridderen (2007) · Arn – Riket ved veiens ende (2008) · Menn som hater kvinner (2009) · Änglagård – alle gode ting er tre (2010) · Sune i Grekland (2012) · Hundreåringen som klatret ut gjennom vinduet og forsvant (2013) · Micke & Veronica (2014) · En mann ved navn Ove (2015) · Hundreogettåringen som stakk fra regningen og forsvant (2016) · Sameblod (2017) · Tårtgeneralen (2018) · Jag kommer hem igen till jul (2019) · Feed (2022) · Beck – Inferno (2023) |
Ingmar Bergman-prisen | Wic' Kjellin (1978) · Lars Karlsson (1979) · Lena Olin (1980) · Lasse Åberg (1981) · Gustav Roger (1982) · Gunnar Björnstrand (1983) · Kerstin Eriksdotter (1984) · Ulf Berggren (1986) · Inger Pehrsson (1987) · Lars-Owe Carlberg (1988) · Inga Adolfsson og Georg af Klercker (1991) · Gunnar Fischer (1992) · Jannike Åhlund (1993) · Richard Hobert (1994) · Rune Waldekranz (1995) · Nils Melander (1996) · Agneta Fagerström-Olsson og Peter Birro (1997) · Cecilia Drott (1998) · Torun Lian (1999) · Antonia Pyk, Daniel Karlsson, Erik Ahrnbom, Josefine Broman, Linn Gottfridsson og Mårten Klingberg (2000) · Reza Parsa (2001) · Vilgot Sjöman (2002) · Klaus Härö (2003) · Mikael Persbrandt (2004) · Åse Kleveland (2005) · Angela Kovács (2006) | ||||
---|---|---|---|---|---|
Juryens spesialpris | Leif Furhammar (1965) · Bengt Idestam-Almquist (1966) · Krister Wickman (1967) · Rune Waldekranz (1969) · Harry Schein (1970) · Bengt Forslund (1972) · Sven Nykvist (1973) · Per Axel Lundgren (1974) · Per Åhlin (1975) · Kollektivet bak Sven Klangs kvintett (1977) · Eric M. Nilsson (1978) · Keve Hjelm (1979) · Filmhäftet (1980) · Ulf Dageby (1982) · Folkets Bio (1983) · Rune Ericson (1984) · Studio Lagnö (1985) · Jörgen Persson (1986) · Bo Jonsson (1987) | ||||
Kreative innsatser | Lisbet Gabrielsson, Jan Troell, og Michał Leszczyłowski (1988) · Björn Isfält, Per Åhlin og Stefan Jarl (1989) · Meyerateljéerna, Marie-Louise Ekman og Mattias Nohrborg (1990) · Leif Furhammar og Jan Gissberg (1991) · Anna Asp, Ernst Günther og BUFF Filmfestival (1992) · Bengt Schöldström, Arne Sucksdorff og Anette Lykke Lundberg (1993) · Film i Väst, Säters Film & Biografmuseum og Lars Svanberg (1994) · Hasse Ekman (1995) · Horst Stadlinger (1996) · Stefan Nilsson (1997) | ||||
Beste utenlandske film | Bagdad Café (1987) · En splittet verden (1989) · Sigøynernes tid (1990) · Mannen i vinduet (1991) · Hustruer og ektemenn (1992) · Piano (1993) · Short Cuts (1994) · Før regnet faller (1995) · Breaking the Waves (1996) · The Ice Storm (1997) · Festen (1998) · Alt om min mor (1999) · Magnolia (2000) · Den fabelaktige Amélie fra Montmartre (2001) Mannen uten minne · (2002) · The Hours (2003) · Tilbake (2004) · Barnet (2005) · De andres liv (2006) · This is England (2007) · Lust, Caution (2008) · Det hvite båndet (2009) · Miraklet i Lourdes (2010) · Nader og Simin – et brudd (2011) · Amour (2012) · Blå er den varmeste fargen (2013) · To dager, en natt (2014) · Leviatan (2015) · Sauls sønn (2016) En handelsreisende · (2017) · Shoplifters (2018) · Parasitt (2019) · Til Sama (2020) · Flukt (2021) | ||||
Årets nykomling | Bianca Kronlöf (2015) · Ahang Bashi (2016) · Rojda Sekersöz (2017) · Crazy Pictures (2018) · Emily Norling (2019) | ||||
Beste prestasjon |
| ||||
Særskilte innsatser | Kimmo Rajala, Kicki Ilander, Charlotta Miller, Frida Hallberg og Pär Brundin (2007) · Matti Bye, Eva Norén, Jonas Jansson, Patrik Strömdahl og Per Sundström(2008) · Isak Gjertsen, Malte Forssell og Johan Söderberg (2009) · Åsa Mossberg, Jeanette Klingberg, Johannes Stjärne Nilsson, Magnus Börjeson og Ola Simonsson (2010) · Owe Svensson (2013) · Mats Holmgren (2014) |
Portal: Film