Wessel Freytag von Loringhoven
Wessel Freytag von Loringhoven | |||
---|---|---|---|
Født | 22. nov. 1899![]() Kurland | ||
Død | 26. juli 1944![]() Mamerki Hengning | ||
Beskjeftigelse | Militært personell, offiser, motstandskjemper, soldat ![]() | ||
Ektefelle | Elisabeth Baronin von Freytag von Loringhoven[1] | ||
Far | Reinhard Ernst Baron Freytag von Loringhoven | ||
Nasjonalitet | Det tyske riket Weimarrepublikken Det tyske keiserrike | ||
Medlem av | Motstandsbevegelsen i Nazi-Tyskland[1] | ||
Troskap | ![]() ![]() ![]() | ||
Våpenart | Wehrmacht,[2] Reichswehr[2] | ||
Tjenestetid | 1922–1944 | ||
Militær grad | Oberst,[2] løytnant (1925)[2] | ||
Enhet | ![]() ![]() ![]() | ||
Deltok i | Andre verdenskrig | ||
Våpenskjold | |||
![]() |
Wessel Freytag friherre von Loringhoven (født 10. novemberjul./ 22. november 1899greg. i Kurland i dagens Latvia, død 26. juli 1944 i Øst-Preussen) var en tysk baltisk oberst i Wehrmacht under andre verdenskrig. Han deltok i motstanden mot Hitler og var en venn av Claus Schenk greve von Stauffenberg, en av de mest sentrale i den militære motstanden. Han deltok i det mislykkede 20. juli-attentatet og valgte å begå selvmord fremfor å bli tatt.
Loringhoven var av gammel tysk baltisk adelig familie som utvandret til området fra Westfalen på 1400-tallet, og han var fetter av Bernd Freytag baron von Loringhoven. Han vokste opp i dagens Latvia og da landet ble selvstendig i 1918, ble han offiser i den latviske hæren. I 1922 dro han til Tyskland for å gå inn i den tyske hæren under Weimar-republikken. Slik oppnådde han tysk statsborgerskap.
Han sympatiserte opprinnelig med deler av den nasjonalsosialistiske bevegelsen, men endret standpunkt etter De lange knivers natt. Etter å ha deltatt i Felttoget i Polen i 1939 og operasjon Weserübung, opplevde han den brutale krigen på Østfronten, og ble aktiv i den konservative motstanden mot Hitler og hans regime.
I 1943 ble Loringhoven knyttet til den tyske overkommandoen, dels ved hjelp av admiral Wilhelm Canaris, et annet medlem i motstandsgruppen mot det nasjonalsosialistiske regimet.
I sin stilling fikk Loringhoven anledning til å sikre seg ikke-registret engelsk sprengstoff, og dette ble benyttet under 20. juli-attentatet mot Hitler, men Ernst Kaltenbrunners nitide undersøkelser fant forbindelsen til Loringhoven, og med sitt kjennskap til de forhørsmetoder han ville bli utsatt for, begikk han selvmord rett før han ble arrestert. Hans kone ble holdt fengslet sammen med andre slektninger og barna utplassert andre steder i Tyskland fram til slutten på krigen i mai 1945.
Referanser
- ^ a b Deutsche Biographie, Deutsche Biographie-ID 1024679128, besøkt 12. juni 2024[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c d (på de, en) Deutsche Biographie, Bayerische Staatsbibliothek, Deutsche Biographie-ID 1024679128, Wikidata Q1202222, https://www.deutsche-biographie.de/
Eksterne lenker
- Biografi på minnested for den tyske motstandbevegelsen
Portal: Andre verdenskrig