Economia Timișoarei
Acest articol sau această secțiune are bibliografia incompletă sau inexistentă. Puteți contribui prin adăugarea de referințe în vederea susținerii bibliografice a afirmațiilor pe care le conține. |
Timișoara are cea mai dinamică economie din România și cel mai mare aflux de investiții dintre orașele regionale ale țării, având cea mai ridicată rată antreprenorială din Regiunea de Vest și un sistem de Startup-uri în plină dezvoltare.[1] Timișoara este cel mai bun oraș pentru afaceri din România, conform companiei Forbes.[2] Este singurul oraș din Europa de Est cu grad investițional AAA, calculat de agenția Fitch Ratings.[3]
Conform datelor oficiale furnizate de Banca Mondială, Timișoara este orașul cu cea mai mare creștere economică din Uniunea Europeană.[4] În clasamentul mondial al calității vieții realizat de platforma Numbeo, Timișoara se află pe primul loc în România și pe locul 84 în lume, imediat după Philadelphia și Birmingham, și peste Lisabona, Bruxelles sau Manchester.[5]
Este singurul oraș din România inclus de publicația Time în topul destinațiilor turistice din lume, alături de Washington, D.C., Barcelona sau Napoli.[6] A fost desemnat cel mai bun oraș de city-break din Europa în anul 2023.[7]
Timișoara este orașul cu cea mai rapidă urbanizare din România, fenomen demografic corelat cu dezvoltarea economică accelerată a județului Timiș. Trendul se va accentua odată cu aderarea României la Spațiul Schengen și celelalte structuri euro-atlantice, datorită proximității imediate la graniță și accesului rapid al Timișoarei la piețele din Occident și Balcanii de Vest.[8] Timișul este din anul 2023 cea mai mare piață de real-estate din România, cu 1.459 de proiecte în execuție și pregătire.[9]
Timișoara a fost în anul 2016 primul oraș Capitală a Tineretului din România [10]; în anul 2023 a fost Capitală Europeană a Culturii, alături de orașele Eleusina și Veszprém [11]; iar pentru anul 2028 candidează la titlul de Regiune Gastronomică Europeană din partea României.[12]
La o distanță de 34, respectiv 25 de km de Timișoara se află stațiunile turistice Buziaș și Băile Călacea, menționate încă de pe vremea romanilor pentru proprietățile curative ale apelor termo-minerale din zonă [13][14], iar regiunile viticole Recaș și Silagiu sunt recunoscute pe plan intern și internațional pentru vinurile produse aici.[15][16]
Economie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/Bere_Timi%C8%99oreana_%282023%29_01.jpg/218px-Bere_Timi%C8%99oreana_%282023%29_01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Smithfield_Ferme_-production_%281%29.jpg/244px-Smithfield_Ferme_-production_%281%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Timisoara_-_Tramway_04.jpg/218px-Timisoara_-_Tramway_04.jpg)
Serviciul de relații externe, protocol și mediul de afaceri are sediul pe Blvd. Revoluției din 1989 nr.17.[17]
Principalele atuuri ale Timișoarei sunt forța de muncă înalt calificată, infrastructura dezvoltată, caracterul competitiv al mediului de afaceri local, rata antreprenorială ridicată, piața locală stabilă, poziția geografică vestică, caracterul cosmopolit și tradiția inovării. Prin funcțiunile sale complexe, orașul Timișoara polarizează un teritoriu mai larg, fiind cel mai mare centru economic, științific și cultural din regiunea de dezvoltare Vest, concentrând 25,8% din populația urbană, peste 30% din producția industrială, peste 35% din activitățile comerciale și peste 70% din studenții din regiune. Caracteristic economiilor de piață avansate, sectorul serviciilor acoperă un procent tot mai mare din economia timișoreană.[18]
Astăzi, Timișoara cunoaște o dezvoltare economică fără precedent, datorată ratei ridicate a investițiilor străine (ISD) și autohtone Greenfield și Brownfield, precum și din sectoarele automotive, înaltă tehnologie și IT. Într-un articol din 2005, revista franceză L'Expansion a numit Timișoara „vitrina economică a României”, referindu-se la numărul mare de investiții străine, considerate ca o „a doua revoluție” prin care orașul trece. În anul 2016, la gala Romanian Best Cities, Forbes a desemnat Timișoara, pentru a doua oară consecutiv și pentru a treia oară în istorie, cel mai dinamic oraș din România din punct de vedere economic și cel mai bun oraș pentru afaceri.[19]
Capitalul străin investit la Timișoara provine în special din țări precum Italia, Germania, Statele Unite, Olanda, Elveția și Franța. Timișoara are una din cele mai scăzute rate ale șomajului din țară, de doar 1,03% în 2012. Timișoara deține un produs intern brut/locuitor mai mult de dublul mediei naționale conform datelor Institutului Național de Statistică.[20]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Timi%C5%9Foara_%285%29.jpg/275px-Timi%C5%9Foara_%285%29.jpg)
Dimensiune. Evoluție economică
Municipiul Timișoara avea la finalul anului 2020 un număr de 170.737 angajați, ceea ce reprezintă 66,39 % din cei 257.172 angajați ai județului Timiș, cel mai mare efectiv de salariați din țară după București.[21]
În privința evoluției economiei locale, în primele 9 luni din anul 2021 un record de 13.962 noi angajați s-au încadrat în câmpul muncii, depășind în premieră capitala care a avut 10.437 de angajări, și Buzăul care a avut 8.090 de noi persoane angajate conform ANOFM. 32% din volumul total al job-urilor disponibile la nivel național a fost în București și 15% Timișoara, preponderent în domeniile IT/TIC, telecomunicații, finanțe, contabilitate și vânzări.[22]
În anul 2020 Timișoara a atras peste 11,5% din totalul investițiilor private din România, depășită doar de capitala București care a atras aproape 50%. Investițiile private au vizat domeniile producție/logistică, comerț/servicii și imobiliare.[23]
Timișoara este lider în privința proiectelor de investiții private din afara Bucureștiului în perioada 2021-2024, atrăgând capital de peste 1 miliard de euro, mai mult de jumătate din totalul investițiilor regionale desfășurate în România, în proiecte de birouri, ansambluri rezidențiale, depozite de mărfuri, retail și hoteluri.[24]
Potrivit unui raport al Băncii Mondiale din anul 2024, Timișoara are cel mai ridicat nivel al Indicelui de Dezvoltare Umană (IDU) (0.984) din România. Raportul a analizat parametri precum speranța de viață, nivelul educației, standardele de trai și venitul pe cap de locuitor.[25]
Totodată, conform datelor Institutului Național de Statistică, soldul total al investițiilor străine directe (ISD) din județul Timiș, fără cele autohtone, a fost la sfârșitul anului 2023 de cca. 5,2 miliarde de euro, cifră care clasează județul pe locul trei în țară, după București și Ilfov, și primul din provincie.[26]
Timișul are al doilea cel mai mare salariu mediu net din România, ajungând în 2024 la cca. 6.000 de lei, depășit doar de capitala București (6.700 lei), fiind în creştere cu 16,1% faţă de anul 2023, cea mai mare valoare din România.[27]
Sediul Agenției Județene pentru Ocuparea Forței de Muncă se află în apropierea Gării de Nord, pe Bulevardul Republicii nr. 21.[28]
Manifestări precum Angajatori de TOP, Zilele Carierei și Târgul Locurilor de Muncă sunt evenimente de tradiție în peisajul economic timișorean.[29]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/Timisoara_-_Regional_Business_Centre.jpg/275px-Timisoara_-_Regional_Business_Centre.jpg)
Sectorul industrial
După 1989 au avut loc schimbări majore în structura activităților industriale din Timișoara datorită proceselor de restructurare și retehnologizare, producția industrială incluzând în prezent atât subramuri cu tradiție, cât și unele noi, moderne și dinamice.
Principalele ramuri industriale care au cunoscut o amploare deosebită în Timișoara sunt industria chimică și petrochimică (Procter & Gamble, Azur (ICC Industries), Linde Gas, Hirsch Porozell, Spumotim, Solventul); industria metalurgică și de utilaje grele (Uzinele Mecanice, Bega Tehnomet, ThyssenKrupp, etc.); industria alimentară (Coca-Cola, Fornetti, Soufflet, Comtim, Agil, Timișoreana etc.); cea de comerț cu amănuntul (Profi, Life Care, Drogerie Markt, Uni Tools, Rus Savitar, GreenForest, Lipoplast, etc.); construcții (General Beton, Demark Construct, Izometal Confort, Bega Grup, SIRD, etc.); transporturi (Carpatair, Dunca Expediții, etc.).
Cu un stoc de spații industriale și distribuție de 733.000 mp, 40.000 mp în curs de execuție și peste 300.000 mp în pregătire la finalul anului 2023, având exporturi de 7,24 miliarde €, Timișoara este cel mai mare hub industrial și de producție al României după zona București/Ilfov și printre cele mai importante din Europa de Est.[8]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/Gheorghe_Laz%C4%83r_Street%2C_Timi%C8%99oara%2C_August_2022_%282%29.jpg/275px-Gheorghe_Laz%C4%83r_Street%2C_Timi%C8%99oara%2C_August_2022_%282%29.jpg)
Sectorul IMM
Agenția pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Atragere de Investiții și Promovarea Exportului are sediul pe Bd. Eroilor de la Tisa nr.22.[30]
Întreprinderile mici și mijlocii, precum și persoanele fizice și juridice autorizate sau asociațiile familiale au cunoscut, începând din anul 1990, o dezvoltare puternică în cadrul economiei locale, reprezentând în prezent cca. 80% din totalul firmelor înmatriculate la Oficiul Național al Registrului Comerțului, conform datelor furnizate de Ministerul pentru Mediul de Afaceri, Comerț și Antreprenoriat. Analiza structurii IMM-urilor a Agenției Județene pentru Ocuparea Forței de Muncă reliefează faptul că majoritatea forței de muncă din acest sector este angrenată în servicii, comerț și operațiuni de import–export.
Timișoara are un număr mare de firme în întreprinderi mici și mijlocii, în domenii tradiționale – cum sunt industria textilă și a confecțiilor, fabricarea articolelor de îmbrăcăminte și industria pielăriei și încălțămintei: Guban, Banatim, Moda Tim sau Technic Development. De remarcat că aceste domenii s-au dezvoltat inclusiv datorită societăților autohtone, tradiționale în Timișoara, precum Uzinele Textile sau Pasmatex.[31]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Timi%C8%99oara_Convention_Center%2C_Timi%C8%99oara%2C_August_2022.jpg/275px-Timi%C8%99oara_Convention_Center%2C_Timi%C8%99oara%2C_August_2022.jpg)
Sectorul automobilistic și de înaltă tehnologie
Industria automobilistică a înregistrat o dezvoltare puternică în ultimii ani, ca o consecință a necesității dezvoltării tehnologice în cadrul unităților industriale existente, în zona Timișoarei concentrându-se firme de renume în acest domeniu (AKWEL, Continental AG, Dräxlmaier, ZF Friedrichshafen, Porsche Engineering, Kromberg & Schubert, TRW, Mahle, Hella, Dura, Valeo, Autoliv, Forvia, Honeywell, Litens Automotive, Heraeus, Liberty Spring, Helbako Electronica, Noventa, etc.).
În anul 2016 în zona cartierului Freidorf a fost inaugurat incubatorul CERC (Centrul Regional de Competențe și Dezvoltare a Furnizorilor în Sectorul Automotive) care sprijină investițiile în sectorul automotive prin implementarea unui pachet de servicii și a unor programe de training în beneficiul întreprinderilor din sector, cu scopul creșterii competențelor acestora, și implicit a performanței sectorului automotive la nivel regional. Acestă ramură economică are vechi tradiții, la Timișoara fabricându-se, între anii 1988 și 1991, modelul de autoturism românesc Dacia 500 Lăstun în uzinele Technometal.[32]
Clusterul Regional în Domeniul Automotive are sediul pe strada Gheorghe Lazăr nr. 14.[33]
Noua Pistă de Testare Auto, proiect de 100 de milioane de euro, care cuprinde un centru integrat de cercetare – dezvoltare și un Smart City dedicat testării vehiculelor autonome, se construiește în localitatea Biled, la 23 km nord-vest de Timișoara.[34]
Industria high-tech
Industria electronică și electrotehnică este o ramură de succes în industria orașului Timișoara, mai ales datorită investițiilor marilor întreprinderi cu activități în producția „high tech” (Flextronics, Bosch, ABB Rometrics, AEM, ELBA, Ericsson, Vitesco Technologies, EYBL, Saguaro Technology, Frigoglass, Siemens (la Buziaș), Kimball Electronics, Hamilton, ELSTER Rometrics, etc.), ceea ce a determinat și o dezvoltare a societăților autohtone, furnizori sau sub-contractori ai acestora.[35]
Centrul Regional de Inovare și Transfer Tehnologic are sediul în Palatul Dejan, pe strada Proclamația de la Timișoara nr. 5.[36]
Sectorul construcțiilor
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/ro/thumb/1/1d/Uranus_Plaza.jpg/334px-Uranus_Plaza.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/ro/thumb/2/2e/Fructus_.jpg/150px-Fructus_.jpg)
Oficiul de Cadastru și Publicitate Imobiliară Timiș are sediul pe strada Armoniei nr. 1C.[37]
Piața rezidențială timișoreană, susținută de trendul economic ascendent, a cunoscut un boom în a doua jumătate a anilor 2010. În anul 2020 un record regional de 6.003 locuințe au fost livrate pieței, în creștere cu 223% comparativ cu anul 2010. Între 2015 și 2020 Timișoara a avut cele mai multe autorizații de construcție pentru clădiri rezidențiale dintre orașele regionale, conform datelor oficiale ale Agenției Naționale a Locuințelor.[38] Majoritatea proiectelor au fost ansambluri rezidențiale înalte, adresate segmentului mass și middle market. De la an la an se remarcă o cerere în creștere pentru segmentul upper-middle și premium, cum ar fi ISHO sau Vox Vertical Village. În primele 9 luni din 2016, potrivit datelor Agenției Naționale de Cadastru și Publicitate Imobiliară (ANCPI), s-au încheiat 32.836 tranzacții de vânzare/cumpărare, județul Timiș fiind astfel cea mai mare piață imobiliară din țară după București–Ilfov.
87% din acestea au avut loc în Timișoara și comunele limitrofe. Comunitățile rezidențiale suburbane reprezintă un fenomen din ce în ce mai vizibil în zona metropolitană, găzduind locuitori din clasele de mijloc și superioară, datorită procesului de gentrificare.[39]
În 2023, cu un total de 1.459 de proiecte rezidențiale în execuție și pregătire, Timișul a devenit oficial cea mai mare piață imobiliară din România, devansând zona București-Ilfov (1.130 proiecte).[40]
Filiala Teritorială Timiș a Ordinului Arhitecților din România are sediul în zona Tipografilor, pe strada Take Ionescu nr. 50.[41]
Târgul Imobiliar Timișoara, cel mai mare eveniment de profil din vestul României, reunește în fiecare an peste 200 de dezvoltatori și profesioniști în domeniu.[42]
Sectorul office
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/12/City_Business_Center_Timi%C8%99oara_2022.jpg/186px-City_Business_Center_Timi%C8%99oara_2022.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/COVID-19_vaccination_center%2C_ISHO_Timisoara.jpg/186px-COVID-19_vaccination_center%2C_ISHO_Timisoara.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b7/RO_TM_-_Vox_Technology_Park.jpg/248px-RO_TM_-_Vox_Technology_Park.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/Iulius_Town_Timisoara.jpg/105px-Iulius_Town_Timisoara.jpg)
Segmentul clădirilor de birouri
Piața clădirilor de birouri a cunoscut o explozie în ultimul deceniu, stocul spațiilor office clasa A dispuse închirierii ajungând în anul 2019 la peste 320.000 m², cu o perspectivă de creștere de 20% pe an în următorii patru ani și o rată medie de neocupare a spațiilor de sub 5%, în proiecte ca City Business Centre (AFI Europe), ISHO Offices, Vox Technology Park, United Business Center (Iulius Group), Bega Business Park (Bega Grup), A.G.N Business Center sau Romcapital Offices (Romcapital Grup). Timișoara este, astfel, a doua cea mai mare piață de birouri din țară.[43]
Industria IT&C
Industria IT este în continuă dezvoltare. Companii de notorietate precum Google, Microsoft, IBM, Intel, Nvidia, Siemens, Nokia, Huawei, Atos, Accenture, Endava, Amazon, Ness Technologies, BitDefender, Visteon sau Alcatel-Lucent au birouri în oraș, sprijinind – prin hub-urile și atelierele digitale create – start-up-urile și IMM-urile din domeniu, oferind spații de muncă colaborative pentru studenți, precum și sesiuni de pregătire specializată în domeniul business-ului și competențelor digitale, datorită parteneriatului dintre sectorul privat, organizațiile publice și universități. Acest domeniu cunoaște o evoluție accelerată și pe fondul dezvoltării societăților locale, cum ar fi Lasting sau ETA2U. În anul 2014 a fost inaugurat clusterul Incuboxx, cel mai mare incubator de afaceri în IT&C din România, care include 54 de spații de birouri adresate antreprenorilor și firmelor cu capital autohton din domeniu.[44]
Clusterul Regional de Tehnologia Informației și Comunicațiilor are sediul în zona Cetate, pe strada Proclamația de la Timișoara nr. 5.[45]
În anul 2021 Timișoara a fost declarat cel mai bun oraș din România și al treilea din Europa pentru munca la distanță, conform raportului de specialitate efectuat de platforma OVO Network.[46] Cu o viteză de download de 90,27 de megabiți pe secundă, Timișoara a fost în 2013 orașul cu cel mai rapid Internet din lume.[47]
Noul cloud guvernamental, investiție de peste 2,2 miliarde de lei, va avea un centru de date în localitatea Giroc, lângă Timișoara.[48]
În acord cu noile tendințe globale de sustenabilitate, primăria a elaborat strategia de Smart City a municipiului, în parteneriat cu firme din sectorul privat, ce cuprinde soluții Internet of Things (IoT) și Embedded systems. Printre proiectele implementate se numără management-ul urban de supraveghere video, smart parking-ul, hotspot-uri WI-FI în locurile publice și mijloacele de transport în comun, iluminat inteligent cu senzor de mișcare Smart Pillar, Strawberry Tree - stâlp cu panouri solare pentru încărcarea dispozitivelor mobile, sau digitalizarea administrativă prin plata taxelor, impozitelor, precum și eliberarea avizelor, a autorizațiilor de construcție și a certificatelor urbanistice online.[49]
Prezența Clusterului de Energii Sustenabile ROSENC, cu sediul pe splaiul Tudor Vladimirescu nr. 33, crește competivitatea Regiunii de Vest pe plan internațional în domeniul energiilor sustenabile, accelerând implementarea investițiilor în sectoarele energiilor regenerabile și ingineriei energetice.[50]
Alături de București, Timișoara a intrat în 2019 în Topul 500 World Innovation Cities, publicat de Forumul Economic Mondial.[51]
Sectorul comercial
Bega Shopping Center este singurul centru comercial din centrul Timișoarei și primul din oraș, deținut de Bega Grup. Centrul comercial este structurat pe 6 niveluri, are o suprafață închiriabilă de 12.000 m², 42 de magazine și dispune de o parcare de peste 100 de locuri și rasteluri pentru biciclete. Are ca ancoră un supermarket Carrefour de 1.800 m² și dispune de un food-court cu o capacitate de 500 de locuri cu restaurante, cafenele și zonă de lounge, loc de joacă pentru copii, evenimente și expoziții. Printre magazinele găzduite se numără Puma, DM, Takko, Jolidon, DPD, Orange, Pepco, Steilmann, Sinsay, Șiș Kebab, Vodafone, UniCredit, Yves Rocher ș.a.
În octombrie 2005 a fost inaugurat centrul comercial Iulius Mall. Din 2015 Iulius Group și Atterbury Europe investesc în extinderea centrului prin ansamblul urbanistic Iulius Town, investiția reprezentând una din cele mai mari infuzii de capital privat în sectorul de real estate realizată vreodată în România, și totodată cea mai mare investiție din afara Bucureștiului. Astfel, doar în faza I a dezvoltării proiectului, inaugurată în 2019, proiectul a necesitat o investiție totală de 442 de milioane de euro, ce cuprinde printre altele o suprafață de 120.000 mp de retail, 100.000 mp office, 450 de magazine, 4.070 de locuri de parcare, centru de conferințe cu 3 săli și capacitate de peste 1.000 de persoane, școală primară și grădiniță cu predare după curriculum britanic, cea mai înaltă clădire din România, un pasaj subteran destinat traficului auto și un parc suspendat de 5,5 ha.[52]
Al doilea mall, Shopping City, a fost deschis în Noiembrie 2015 în urma unei investiții de 84 de milioane de euro de către NEPI Rockcastle. Centrul comercial dispune de o suprafață închiriabilă de 70.000 m², întinzându-se pe aproape 20 ha și cuprinzând 110 magazine desfășurate pe 2 niveluri și 2.700 de locuri de parcare terane, supraterane și rasteluri pentru biciclete. Centrul comercial are ca ancoră un hypermarket Carrefour de 10.000 m², un magazin de bricolaj Dedeman de 16.000 m², cel mai mare cinematograf Cinema City din afara Bucureștiului cu 13 săli 3D, dintre care o sală IMAX cu cel mai mare ecran din România și o sală 4DX, food court cu peste 1.500 de locuri, sala de fitness Smartfit 3 cu piscină semi-olimpică, clubul de biliard și bowling Seven&Play Again și cazinoul Jack Slots, locul de joacă pentru copii Fun Planet, zone de lounge, restaurante, terase, cafenele, baruri, precum și târguri, evenimente interactive și expoziții. Dintre brandurile de top prezente în Shopping City se numără: Adidas, Benvenuti, Betty Ice, Bigotti, Burger King, C&A, CCC, Deichmann, DM, Douglas, Ecco, Editura Litera, ETA2U, Flanco, Fornetti, Gerovital, Germanos, HelpNet, Hervis, H&M, Humanic, Inditex (Zara, Bershka, Pull&Bear, Stradivarius), Intersport, IQOS, Jolidon, Kenvelo, KFC, LC Waikiki, Lee Cooper, Levi's, LPP (Reserved, House, Cropp, Sinsay), Media Galaxy, New Yorker, Noriel, Peek & Cloppenburg, Pepco, Pegas, Pizza Hut, Salamander, Sensiblu, Sephora, Spartan, Starbucks, Tezyo, Yves Rocher, ș.a. În primul an de la deschidere, Shopping City Timișoara a avut un trafic de peste 9 milioane de vizitatori.[53]
Alte centre existente sunt lanțul de magazine Bega (deținute de Marius și Emil Cristescu), galeriile Aushopping (deținute de Ceetrus), parcul de retail Funshop Park (Scallier Investment), precum și centrele comerciale Galeria 1, Euro, Kappa, Dallas și SUD Plaza.[54]
Piața timișoreană de comerț cu amănuntul cuprinde numeroase magazine, supermarketuri și hipermarketuri, operate de către concerne naționale și internaționale precum: Auchan (Auchan Holding); Kaufland & Lidl (Schwarz Gruppe); Carrefour Hypermarket, Carrefour Market, Carrefour Express și Supeco (Carrefour Group); Penny Market (Rewe Group); Mega Image & Shop&Go (Delhaize Group); reMarkt (Real); METRO & La Doi Pași (Metro AG); Selgros (Coop Group); Super Mercato (Super Mercato Group); Profi (Mid Europa Partners); Unicarm (Vasile Lucuț); Jumbo (Apostolos E. Vakakis) și Decathlon (Mulliez Group).[55]
Pe piața de bricolaj și DIY sunt prezente magazinele companiilor IKEA (Inter IKEA Systems B.V. Group); Dedeman (Dragoș și Adrian Pavăl); Hornbach (Hornbach Holding AG); Brico Dépôt (Kingfisher); Arabesque (Cezar Rapotan); Leroy Merlin (Adeo Group) și Mömax (XXXLutz), parte a unor rețele autohtone și internaționale.[55]
La sfârșitul săptămânii, Sâmbăta și Duminica, se organizează târguri-talcioc în piețele Aurora și Flavia din zona cartierului Calea Șagului.[56]
Sectorul HoReCa și turistic
Asociația pentru Promovarea și Dezvoltarea Turismului în Județul Timiș are sediul în zona Fabric, pe strada Dacilor nr. 25.[57]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Opera_Na%C8%9Bional%C4%83_Rom%C3%A2n%C4%83_din_Timi%C8%99oara_%28April_-_2023%29.jpg/300px-Opera_Na%C8%9Bional%C4%83_Rom%C3%A2n%C4%83_din_Timi%C8%99oara_%28April_-_2023%29.jpg)
Timișoara a fost în anul 2016 primul oraș Capitală a Tineretului din România, iar în anul 2023 este Capitală Europeană a Culturii, alături de orașele Eleusina și Veszprém.[58][59]
Timișoara este pe primul loc în România și pe locul cinci în Europa în topul celor mai sigure destinații turistice de pe continent, alături de Praga, Zürich sau Helsinki.[60]
Bazele de tratament și centrele de welness&spa cu apă geo-termală terapeutică constituie punctul principal de atracție al zonei. Județul Timiș are cel mai mare potențial turistic balnear din România, având patru orașe și nouă comune ce dețin resurse specifice, exploatate în scop de agrement. În anul 2017 a fost al treilea cel mai vizitat județ al României, din punct de vedere al numărului de turiști străini.[61][62]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Salina_din_Oras_Timisoara_2019.jpg/275px-Salina_din_Oras_Timisoara_2019.jpg)
Organizația patronală HORETIM are sediul pe strada Romulus nr.12.[63]
Sunt peste 60 de hoteluri și pensiuni în Timișoara. Cele mai selecte sunt Hotel Timișoara, North Star Continental Resort, Mercure și Hotel Ibis, aflate în zona centrală, respectiv hotelurile Ambassador**** și Lido****, aparținând de Best Western, cel mai mare lanț hotelier din lume.[64]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a8/Hotel_Continental_Timisoara.jpg/275px-Hotel_Continental_Timisoara.jpg)
Alte patru hoteluri de 4 și 5 stele, printre care Radisson Blu, Hilton sau Mariott, vor deschide unități în perioada 2025-2026. Peste 50 de proiecte de hoteluri și pensiuni se aflau în diverse stadii de construcție în Timișoara și localitățile limitrofe, la finalul anului 2023.[65]
Note
- ^ Munteanu, p.316
Bibliografie
- Statutul Municipiului Timișoara, Primăria Timișoara
- Ioan Munteanu, Rodica Munteanu, Timișoara. Monografie, editura Mirton, Timișoara, 2002, ISBN 973-585-650-6
- Recensământul din 1930, volumul 10, Întreprinderile, Monitorul Oficial, Imprimeria Națională, București 1938.
- ^ „Timisoara Startups” (în engleză). timisoarastartups.ro. Accesat în . [nefuncțională – arhivă]
- ^ „Timișoara, cel mai bun oraș pentru afaceri din România” (în Romanian). TVR.RO. Accesat în . Mentenanță CS1: Limbă nerecunoscută (link)
- ^ „Fitch Ratings: Credit Ratings & Analysis For Financial Markets” (în engleză). Fitch Ratings. Accesat în .
- ^ Nicoleta (). „Timișoara, orașul cu cea mai mare creștere economică din UE”. Jurnalul de Afaceri. Accesat în .
- ^ Intelligence, Financial (). „Calitatea vieții – Timișoara mai bine decât Lisabona, Clujul peste Bruxelles, Bucureștiul devansează Roma”. Financial Intelligence. Accesat în .
- ^ „Timișoara a ajuns în topul celor mai grozave locuri din lume”. Mediafax.ro. Accesat în .
- ^ „Un oraș din România, desemnat destinația perfectă de toamnă din Europa în 2023”. Stirileprotv.ro. Accesat în .
- ^ a b „Rezultate 2011 – Recensamantul Populatiei si Locuintelor”. Accesat în .
- ^ „Analiză imobiliară la jumătate de an. Piața rezidențială, pe pantă descendentă: A scăzut numărul de proiecte de locuințe, sunt pe minus tranzacțiile, autorizațiile de construire, cererea și oferta”. Economedia.ro. . Accesat în .
- ^ „Capitala Tineretului din Romania”. capitalatineretului.ro. Accesat în .
- ^ en „The European Capital of Culture 2021 in Romania: The Selection Panel's Final Report” (PDF). Comisia Europeană. București. octombrie 2016.
- ^ „Județul Timiș va fi regiune gastronomică europeană - Consiliul Județean Timiș”. . Accesat în .
- ^ „Descoperă Timișul - Consiliul Județean Timiș”. . Accesat în .
- ^ „Turism - Consiliul Județean Timiș”. . Accesat în .
- ^ „Cramele Recaș renumite pentru turismul viticol”. Your Site NAME Goes HERE. Accesat în .
- ^ „Recaș”. citywine.be. Accesat în .
- ^ „Serviciul de relații externe, protocol și mediul de afaceri - Consiliul Județean Timiș”. . Accesat în .
- ^ Eroare la citare: Etichetă
<ref>
invalidă; niciun text nu a fost furnizat pentru referințele numitestareecon
- ^ Ștefan Both (). „Timișoara are cea mai dinamică economie din România. Valoarea exporturilor a ajuns la 4.125 milioane euro. Creștere cu 965 milioane de euro”. Adevărul.
- ^ „Studiu Banca Mondiala”.
- ^ „INSSE - Baze de date statistice - TEMPO-Online serii de timp”. statistici.insse.ro. Accesat în .
- ^ Andrei Panait (). „Forbes Best Cities 2016: Timișoara, din nou pe primul loc”. Forbes.
- ^ fr Yves-Michel Riols (). „La deuxième révolution de Timișoara”. L'Expansion.
- ^ „Timișoara atrage investiții de un miliard de euro în imobiliare, jumătate din valoarea celorlalte mari orașe din România”. Economica.net. . Accesat în .
- ^ „World Development Indicators | DataBank”. databank.worldbank.org. Accesat în .
- ^ Eroare/ Error, www.bnr.ro
- ^ Orţişoara, Jurnal de (). „Salariile din Timiș se apropie de cele din București”. Jurnal de Orţişoara. Accesat în .
- ^ „ANOFM”. www.anofm.ro. Accesat în .
- ^ www.hipo.ro. „Job” (în engleză). www.HiPo.ro. Accesat în .
- ^ „IMM Timișoara – Agenția pentru IMM Timișoara”. . Accesat în .
- ^ „Economie”. Consiliul Județean Timiș.
- ^ „Centrul Regional de Competente si Dezvoltare a Furnizorilor in Industria Automotive”.
- ^ „Automotivest”. automotivest.ro. Accesat în .
- ^ „Proiect gigantic într-o comună din Timiș. Pistă de testare pentru industria auto, de 100 de milioane de euro”. adevarul.ro. . Accesat în .
- ^ „www.jobber.ro - job-uri în IT Timișoara”.
- ^ „Acasă”. Centrul Regional de Inovare si Transfer Tehnologic. Accesat în .
- ^ „OCPI Timis”. ocpitimis.ro. Accesat în .
- ^ „Agenția Națională pentru Locuințe - Instituții - data.gov.ro”. data.gov.ro. Accesat în .
- ^ „Efervescență pe piața imobiliară - câte imobile și terenuri s-au vândut în Timiș”.
- ^ „Analiză imobiliară la jumătate de an. Piața rezidențială, pe pantă descendentă: A scăzut numărul de proiecte de locuințe, sunt pe minus tranzacțiile, autorizațiile de construire, cererea și oferta”. Economedia.ro. . Accesat în .
- ^ CK. „Ordinul Arhitecților din România, Filiala Teritorială Timiș”. OAR Timiș. Accesat în .
- ^ „Camera de Comerț Industrie și Agricultură TIMIȘ - Împreună pentru afacerea ta”. www.cciat.ro. Accesat în .
- ^ Andreea Neferu (). „Timișoara a devenit a doua cea mai mare piață de birouri din țară”. New Money.
- ^ IncuboxxTM. „Clusterul IT Incuboxx”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Cluster Regional TIC”. Accesat în .
- ^ „Timișoara, cel mai bun oraș din România și al treilea din Europa pentru munca la distanță”. Economedia.ro. . Accesat în .
- ^ „Timisoara este pe locul 1 in topul mondial al oraselor cu viteza mare la internet”. Stirileprotv.ro. Accesat în .
- ^ „Cloud”. Autoritatea Pentru Digitalizarea Romaniei. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Timișoara Smart City - proiecte implementate”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „ROSENC | Romanian Sustainable Energy Cluster”. Accesat în .
- ^ „Timișoara, unul dintre cele două orașe din România în TOP 500 Orașe Inovatoare 2019”.
- ^ „A fost inaugurat Iulius Town o investitie de peste 400 de milioane de euro”.
- ^ „În primul an de la deschidere, Shopping City Timișoara a avut un trafic de peste 9 milioane de vizitatori.[6]”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „7 centre comerciale din Timisoara”. www.timisoreni.ro. Accesat în .
- ^ a b Ștefan Both (). „Mega Image a inaugurat primul supermarket din Timișoara. Câte unități vor mai deschide belgo-olandezii și unde vor fi primele Shop&Go-uri”. Adevărul.
- ^ „Centre comerciale din zona Calea Șagului din Timișoara”.
- ^ „Home”. Turism Timis. Accesat în .
- ^ Eroare la citare: Etichetă
<ref>
invalidă; niciun text nu a fost furnizat pentru referințele numite:1
- ^ Eroare la citare: Etichetă
<ref>
invalidă; niciun text nu a fost furnizat pentru referințele numite:2
- ^ „Timișoara, inclusă într-un top al celor mai sigure destinații europene pentru vacanțe”. Tion. . Accesat în .
- ^ „Topul județelor care au atras cei mai mulți turiști străini. Brașov, Timiș, Cluj și Sibiu au atras 20% din totalul străinilor care s-au cazat în hotelurile din țară în primul semestru”.
- ^ Nistorescu, Laurențiu (). „Timișul aur poartă! Patru orașe și cinci comune figurează pe BalneoMap, instrument creat pentru promovarea resurselor balneare”. Accesat în .
- ^ lucian. „Home”. Horetim. Accesat în .
- ^ „5 hoteluri noi se construiesc in Timisoara”. Hotel Invest. Accesat în .
- ^ „80% gradul de ocupare al hotelurilor din Timisoara. Cate hoteluri se mai construiesc?”. Hotel Invest. Accesat în .