Jurij Brězan
Jurij Brězan | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | [2][3][4][5] ![]() Räckelwitz, Saxonia, Germania[6] ![]() |
Decedat | (89 de ani)[2][3][4][5] ![]() Kamenz, Saxonia, Germania[7] ![]() |
Înmormântat | Crostwitz ![]() |
Căsătorit cu | Ludmila Brězanowa[*][[Ludmila Brězanowa |]] ![]() |
Număr de copii | 1 ![]() |
Copii | Simon Brězan[*][[Simon Brězan |]] ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() ![]() |
Ocupație | jurnalist traducător scriitor poet dramaturg ![]() |
Limbi vorbite | limba germană[1][8] limba sorabă de sus[1] ![]() |
Pseudonim | Dušan Šwik ![]() |
Partid politic | Partidul Socialist Unit din Germania[*] ![]() |
Limbi | limba sorabă de sus[1] limba germană[1] ![]() |
Note | |
Premii | Ordinul Karl Marx Premiul Național al Republicii Democrate Germane[*] Ćišinski-Preis[*][[Ćišinski-Preis (award)|]] Q47455270[*] ![]() |
Prezență online | |
site web oficial | |
Modifică date / text ![]() |
Jurij Brězan (n. , Räckelwitz, Saxonia, Germania – d. , Kamenz, Saxonia, Germania) a fost un scriitor german.[9][10] Lucrările sale, în special romanele, operele narative și cărțile pentru copii, au fost scrise în două limbi, în germană și soraba de sus, punând astfel bazele bilingvismului literaturii sorabe moderne.[11]
Este considerat cel mai important scriitor sorab al secolului al XX-lea și fondatorul literaturii socialiste sorabe. Lucrările sale au fost traduse în 25 de limbi.[12]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f2/Bundesarchiv_Bild_183-Z1229-301%2C_Berlin%2C_Jurij_Breza%2C_Christa_Wolf.jpg/220px-Bundesarchiv_Bild_183-Z1229-301%2C_Berlin%2C_Jurij_Breza%2C_Christa_Wolf.jpg)
Viața și munca
Brězan s-a născut în Räckelwitz,[10] lângă Kamenz, ca fiul unui muncitor la carieră și fermier, Georg Brězan, și al gospodinei Maria Brězan.[13][14][15] A avut trei surori mai mici, al căror apetit nesățios pentru povești noi l-a încurajat să-și exercite talentele narative încă de la o vârstă fragedă.[15] A urmat școala în Bautzen și apoi a studiat economie politică. Cu toate acestea, a fost expulzat de la studii în 1936.[14]
După 1933, a lucrat ilegal pentru Domowina, liga politică independentă a sorabilor, și a activat într-un grup de rezistență sorab. Domowina a fost interzisă de guvernul nazist în 1937, iar în 1937–1938, Brězan a emigrat la Praga. După întoarcerea sa, a fost arestat de Gestapo[10] și ținut în închisoare în 1938–1939. Din 1942 până în 1944, a fost soldat al Wehrmachtului. La 13 februarie 1945, el a încercat să-și avertizeze prietenii germani din Dresda, prin telefon, despre bombardarea Dresedei. La sfârșitul războiului, a fost capturat de armata americană și a rămas în Bavaria până în 1946.[16][11]
Între 1945 și 1948, a fost oficial de tineret al ligii Domowina în Bautzen. În 1946, s-a alăturat Partidului Unității Socialiste. După 1949, a lucrat ca scriitor independent. În 1946, a devenit membru al Centrului PEN pentru Germania de est și de vest, iar în 1965 a devenit membru al Akademie der Künste(d) din Berlin. Între 1969 și 1989 a fost vicepreședinte al Uniunii Scriitorilor din Germania de Est. A locuit în apropierea locului natal până la moartea sa, în Kamenz.[10]
A fost onorat frecvent în Germania de Est comunistă, primind Premiul Național al Germaniei de Est în 1951, 1964 și 1976; Premiul pentru literatură și artă al Domowina în 1973, Ordinul lui Karl Marx în 1974 și Ordinul Patriotic de Merit (Vaterländischer Verdienstorden(d)) în 1981.
A decedat la 12 martie 2006, a fost îngropat în cimitirul din Crostwitz, alături de soția sa Ludmilla, care a murit în 1993, și fiul său Simon, care a murit în 1998.[10]
Lucrări
Multe dintre romanele și povestirile sale au elemente autobiografice. Cele mai cunoscute lucrări ale sale sunt romanele care formează o trilogie despre Felix Hanusch: Der Gymnasiast (1959), Semester der verlorenen Zeit (1959) și Mannesjahre (1964).[17]
Alte lucrări folosesc elemente din bogatul folclor din Silezia Luzaciană, cum ar fi legenda lui Krabat.[10]
- 52 Wochen sind ein Jahr (roman, 1953)
- Christa (povestire, 1957)
- Der Gymnasiast (roman, 1958)
- Borbas und die Rute Gottes (povestire, 1959)
- Semester der verlorenen Zeit (roman, 1960)
- Mannesjahre (roman, 1964)
- Der Elefant und die Pilze (carte pentru copii, 1964)
- Die Reise nach Krakau (1966)
- Die Abenteuer des Kater Mikosch (carte pentru copii, 1967)
- Die Schwarze Mühle (povestire, 1968)
- Krabat oder Die Verwandlung der Welt (roman, 1976)
- Der Brautschmuck (povestiri, 1979)
- Bild des Vaters (roman, 1983)
- Dalmat hat Ferien (carte pentru copii, 1985)
- Wie das Lachen auf die Welt kam (povestiri, 1986)
- Einsichten und Ansichten (1986)
- Geschichten vom Wasser (povestiri, 1988)
- Mein Stück Zeit (raport autobiografic, 1989)
- Bruder Baum und Schwester Lärche (1991)
- Das wunderschöne blaue Pferd (1991)
- Krabat oder Die Bewahrung der Welt (roman, 1993)
- Rifko – aus dem Tagebuch eines Dackels (carte pentru copii, 1994)
- Die Leute von Salow (roman, 1997)
- Ohne Pass und Zoll (raport autobiografic, 1999)
- Die grüne Eidechse (roman, 2001)
- Hunds Tagebuch (povestire, 2001)
Referințe
- ^ a b c d Library of Congress Authorities, accesat în
- ^ a b c d „Jurij Brězan”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ a b c d Jurij Brězan, Filmportal.de, accesat în
- ^ a b c d Jurij Brězan, Brockhaus Enzyklopädie
- ^ a b c d Jurij Brezan, Gran Enciclopèdia Catalana
- ^ „Jurij Brězan”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ „Jurij Brězan”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ CONOR[*][[CONOR (authority control file for author and corporate names in Slovene system COBISS)|]] Verificați valoarea
|titlelink=
(ajutor) - ^ „Jurij Brězan”. Erbengemeinschaft Brezan GbR, Bautzen. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b c d e f „LIS”. literaturlandschaft.eu. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b ULBRECHTOVA, Helena. Literatura sârbă lusatiană: dezvoltarea și poziția sa printre literaturile central-europene. (Lužickosrbská literatura : její vývoj a pozice mezi středoevropskými literaturami) Ed. 1 Praga: Karolinum, 2009. 296 p. (Acta Universitatis Carolinae. Philologica. Monografie, ISSN 0567-8277 ; 154). ISBN 978-80-246-1408-3. Capitolul Yuri Brězan – creatorul formei romanului filosofic, p. 208.
- ^ SCHOLZE, Dietrich. Jurij Brězan : Viața și munca - Leben und Werk. 1. vyd. Bautzen: Domowina-Verlag, 2016. 295 s. ISBN 978-3-7420-2371-1. Kapitola Die literarische Anfänge, s. 60–125. (germană)
- ^ Monika Jeschke: Der sorbische Schriftsteller Jurij Brězan, Scriitorul sorab Jurij Brězan. În: Sächsische Heimatblätter 57 (2011), p. 266-269,
- ^ a b Bernd-Rainer Barth; Andreas Kölling. „Brĕzan, Jurij * 9.6.1916, † 12.3.2006 Schriftsteller”. Bundesstiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur: Biographische Datenbanken. Accesat în .
- ^ a b „GESTORBEN: Jurij Brezan”. Der Spiegel (online). . Accesat în .
- ^ SCHOLZE, Dietrich. Jurij Brězan : Leben und Werk. 1. vyd. Bautzen: Domowina-Verlag, 2016. 295 s. ISBN 978-3-7420-2371-1. Kapitola Der junge Brězan, s. 11–59. (germană)
- ^ „Die Felix Hanusch Roman-Trilogie Series by Jurij Brezan”. www.goodreads.com. Accesat în .
Legături externe
- Jurij-Brezan.de Arhivat în , la Wayback Machine.