Leopold al III-lea al Austriei
Leopold al III-lea de Babenberg | |
Margraf al Austriei | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | ![]() Melk, Austria Inferioară, Austria[1] ![]() |
Decedat | (63 de ani) ![]() Klosterneuburg, Austria Inferioară, Austria[2] ![]() |
Înmormântat | Kollegiatstift, später Augustinerchorherrenstift St. Maria, Klosterneuburg, Österreich[*][[Kollegiatstift, später Augustinerchorherrenstift St. Maria, Klosterneuburg, Österreich (building in Klosterneuburg, Austria)|]] ![]() |
Părinți | Leopold al II-lea Ida de Austria ![]() |
Frați și surori | Ida de Babenberg[*] Gerberga de Babenberg[*] Elisabeta de Babenberg[*] ![]() |
Căsătorit cu | Agnes de Waiblingen (din )[3] ![]() |
Copii | Leopold al IV-lea, Margraf al Austriei Henric al II-lea Agnes de Austria[*][4] Otto de Freising[5] Iudita de Babenberg[*][3] Gertruda de Babenberg Conrad al II-lea[5] Adalbert al II-lea de Babenberg[*] Berta de Austria[*] Elisabeth von Österreich[*][[Elisabeth von Österreich (Countess of Winzenburg, died 1143 or after 1143)|]] ![]() |
Ocupație | conducător[*] ![]() |
Apartenență nobiliară | |
Titluri | margraf |
Familie nobiliară | Casa de Babenberg |
Margraf al Austriei | |
Domnie | 1095 - 1136 |
Predecesor | Leopold al II-lea de Babenberg |
Succesor | Leopold al IV-lea de Babenberg |
Modifică date / text ![]() |
Leopold al III-lea, supranumit cel Pios, (n. , Melk, Austria Inferioară, Austria – d. , Klosterneuburg, Austria Inferioară, Austria), aparținând Casei de Babenberg, a fost margraf al Austriei din 1095 până la sfârșitul vieții. În anul 1485 a fost canonizat fiind sărbătorit pe 15 noiembrie. Leopold este sfântul ocrotitor al Austriei și al Austriei Inferioare, al Vienei (în special al cartierului Leopoldstadt).
Biografie
A fost fiul lui Leopold al II-lea de Babenberg, supranumit „cel Frumos”, și al soției sale, Ida de Austria.[6]
Leopold al III-lea, fondator al Vienei, a devenit cel de-al patrulea margraf al Austriei la 12 octombrie 1095, la moartea tatălui său. Leopold a fost căsătorit de două ori: prima lui soție aparținea familiei Perg, decedată în 1105, iar cea de-a doua soție, Agnes, a fost văduva lui Frederic I al Suabiei, fiica împăratului Henric al IV-lea și soră a împăratului Henric al V-lea, ceea ce i-a conferit un mare prestigiu. Leopold și-a impus autoritatea asupra Vienei păstrându-și reședința la Klosterneuburg unde a dispus construirea unui castel în apropiere de mănăstirea cisterciană de la Heiligenkreuz.
În cursul celor patruzeci de ani de domnie, a facilitat răspândirea ordinelor religioase, a introdus monahismul cistercian în Austria și a fondat abația cisterciană din Mariazell.
Sfârșitul vieții și canonizarea
Leopold a murit la 15 noiembrie 1136 la vârsta de 63 de ani și a fost înmormântat în mănăstirea augustiniană fondată de el în Klosterneuburg. A lăsat amintirea unui bun admnistrator care a făcut mănăstirilor donații generoase. Leopold a fost canonizat în 1485 și ulterior a devenit sfântul patron al landului Austria Inferioară.
Căsătorii și descendenți
Leopold a fost căsătorit cu Adelaida de Perg[7] cu care a avut un fiu, Adalbert.
După decesul primei soții în 1105, Leopold s-a căsătorit în 1106 cu Agnes de Waibligen (1073 – 1143), fiica împăratului lui Henric al IV-lea și a soției sale, Berta de Savoia. Agnes i-a dăruit zece copii:
- Henric al II-lea Jasomirgott (1114 – 1177);[8]
- Leopold al IV-lea (1108 – 1141), căsătorit cu Maria, fiica regelui Boemiei;[9][10]
- Otto de Freising (1109 – 1158), episcop de Freising;[9]
- Uta (1110 – 1154), soția lui Luitpold de Plain;
- Agnes (1111 – 1157), soția lui Ladislau al II-lea,[11] duce al Poloniei și Sileziei;[10]
- Iudita (1115 – 1168), soția marchizului Wilhelm al V-lea de Montserrat;
- Elisabeta (d. 1143), soția contelui Hermann al II-lea de Winzenburg;
- Conrad (1120 – 1168), episcop de Passau (1148–1164) și arhiepiscop de Salzburg (1164);[9]
- Gertruda (1120 – 1150), soția regelui Vladislav al II-lea al Boemiei (d. 1175);[9][10]
- Berta (d. 1120).
Galerie de imagini
- Relief cu Sfântul Leopold (1859), creat de Franz Oberngruber; Galeria Apostolilor din biserica parohială din Neufelden.
- Apoteoza Sfântului Leopold, ulei pe carton (246 x 188 cm); În colecția Galeriei Naționale Ungare.
- Statuia Sfântului Leopold, în Biserica Sfântul Petru din Viena.
- Statuia Sfantului Leopold al III-lea (Catedrala Sf. Stefan, Viena)
- Leopold al III-lea reprezentat drept ctitor al unei biserici romanice
Note
- ^ Czech National Authority Database, accesat în
- ^ „Leopold al III-lea al Austriei”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ a b Kindred Britain
- ^ Slezsko v dějinách českého státu I. Od pravěku do roku 1490[*][[Slezsko v dějinách českého státu I. Od pravěku do roku 1490 |]], p. 569 Verificați valoarea
|titlelink=
(ajutor) - ^ a b The Peerage
- ^ Stephan Vajda: Die Babenberger. Aufstieg einer Dynastie, Editura ORAC, Viena, 1986, ISBN: 3-7015-0011-8, p.61.
- ^ Perg este o localitate austriacă din districtul cu același nume, în Austria Superioară.
- ^ Walter Kleindel: Das Grosse Buch de Österreicher, Editura Kremayr & Scheriau, Viena 1987, ISBN 3-218-00455-1, pp.184-185.
- ^ a b c d Brigitte Sokop: Stammtafeln europaischer Herrscherhauser (partea A: Arbori genealogici), Editura Böhlau, Viena 1989, ISBN 9783205980964, p. 4.
- ^ a b c Stephan Vajda: Die Babenberger. Aufstieg einer Dynastie, Editura ORAC, Viena, 1986, ISBN: 3-7015-0011-8, p. 67.
- ^ Ladislau al II-lea (n. Cracovia, 1105 – d. Altenburg, 30 mai 1159), zis Exilatul, a fost mare duce al Poloniei între 1138 și 1146.
Bibliografie
- Karl Lechner: Die Babenberger, Markgrafen und Herzoge von Österreich, Editura Böhlau, Viena 1997, ISBN 3-205-98569-9.
- Brigitte Vacha & Walter Pohl: Die Welt der Babenberger: Schleier, Kreuz und Schwert, Editura Styria, Graz 1995, ISBN 9783222123344.
- Walter Kleindel: Das Grosse Buch de Österreicher, Editura Kremayr & Scheriau, Viena 1987, ISBN 3-218-00455-1.
- Brigitte Sokop: Stammtafeln europaischer Herrscherhauser, Editura Böhlau, Viena 1993, ISBN 9783205980964.
- Stephan Vajda: Die Babenberger. Aufstieg einer Dynastie, Editura ORAC, Viena, 1986, ISBN: 3-7015-0011-8, pp. 64-80.