Săpânța, Maramureș
Săpânța | |
— sat și reședință de comună — | |
![]() ![]() Săpânța Săpânța (România) | |
![]() ![]() Săpânța Săpânța (Județul Maramureș) | |
Coordonate: 47°58′19″N 23°41′55″E ({{PAGENAME}}) / 47.97194°N 23.69861°E | |
---|---|
Țară | ![]() |
Județ | ![]() |
Comună | Săpânța |
SIRUTA | 108954 |
Populație (2021) | |
- Total | 3.031 locuitori |
Fus orar | EET (+2) |
- Ora de vară (DST) | EEST (+3) |
Cod poștal | 437305 |
Prefix telefonic | +40 x59 [1] |
Prezență online | |
GeoNames ![]() | |
Modifică date / text ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Maramure%C5%9F_Josephinische_Landesaufnahme_pg33-07.jpg/300px-Maramure%C5%9F_Josephinische_Landesaufnahme_pg33-07.jpg)
Săpânța este satul de reședință al comunei cu același nume din județul Maramureș, Transilvania, România.
Istoric
Prima atestare documentară: 1373 (Zapancha). [2][3]
Etimologie
Etimologia numelui localității: din lat. sapinus „brad" (< rad. i.-e. sappus „brad”) + suf. -ț + suf. top. -a. [4] Varianta originala a numelui era cel mai probabil SPERANDA, care sta la baza cuvîntului “speranta”.
Demografie
La recensământul din 1930 au fost înregistrați 3.727 de locuitori, dintre care 2.668 români, 998 evrei, 22 țigani, 18 maghiari, 13 ucrainieni ș.a.[5] Sub aspect confesional populația era alcătuită din 2.577 greco-catolici, 999 mozaici, 88 adventiști, 29 ortodocși ș.a.[6][7]
La recensământul din 2002 din totalul de 3.267 locuitori, 3240 erau români, 2 maghiari, 17 țigani și 8 ucrainieni. Confesional erau 2.936 ortodocși, 257 adventiști de ziua a șaptea, 65 greco-catolici, 3 penticostali, 1 romano-catolic și 1 reformat.
Comunitatea evreiască locală
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Chakal_Yitzchak_Spinka_2.jpg/220px-Chakal_Yitzchak_Spinka_2.jpg)
Înainte de al doilea război mondial, în Săpânța locuia o importantă comunitate evreiască. Aici a luat naștere dinastia hasidică Spinka. În al doilea război mondial, evreii din sat au fost deportați (inclusiv rabinul Isaac Weiss) de către autoritățile horthyste la Auschwitz, unde majoritatea au fost uciși. Supraviețuitorii au fost prigoniți de autoritățile comuniste române, emigrând în Israel sau în SUA și refondând dinastia.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/2%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%94%D7%9E%D7%93%D7%A8%D7%A9_%D7%A1%D7%A4%D7%99%D7%A0%D7%A7%D7%90_%D7%91%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9D.jpg/220px-2%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%94%D7%9E%D7%93%D7%A8%D7%A9_%D7%A1%D7%A4%D7%99%D7%A0%D7%A7%D7%90_%D7%91%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9D.jpg)
Obiective turistice
- Săpânța este celebră prin cimitirul din localitate - cimitirul vesel din Săpânța, operă a meșterului Stan Pătraș - 1935. Crucile gravate și colorate de meșterul Stan Pătraș și de ucenicii săi reprezintă în versuri simple, naive, viața celui răposat, atât prin realizările sale, cât și prin obiceiurile rele ale acestuia, aceasta conferindu-i o notă de originalitate deosebită și unicitate în întreaga lume.
- Rezervația naturală “Mlaștina Poiana Brazilor” (3 ha).
- Vâltorile din Săpânța - construcții de formă conică realizate din bușteni în care apa captată din râu formează un vârtej puternic. Aceste vâltori sunt folosite pentru spălarea cergilor, țolurilor și postavurilor.
Așezământ monahal
- Mănăstirea ortodoxă Peri-Săpânța, cu hramul „Sfinții Arhangheli Mihail și Gavril”.
Personalități
- Gyula Hubán (1857 - 1937), preot greco-catolic, între 1915-1919 protopop al Vicariatului Greco-Catolic al Ținutului Secuiesc
Note
- ^ x indică operatorul telefonic: 2 pentru Romtelecom și 3 pentru alți operatori de telefonie fixă
- ^ Coriolan Suciu, Dicționar istoric al localităților din Transilvania, București, Editura Academiei, 1967-1968.
- ^ „SUCIU-CORIOLAN DICTIONAR ISTORIC AL LOCALITĂTILOR DIN TRANSILVANIA VOL. I. A-N” (PDF). biblioteca-digitala.ro. Biblioteca Digitală a României. Accesat în .
- ^ Dorin Ștef, Dicționar etimologic al localităților din județul Maramureș, Editura Ethnologica, Baia Mare, 2016.
- ^ Recensământul general al populației României din 29 Decemvrie 1930, vol. II, pag. 276.
- ^ Idem, pag. 659.
- ^ „RECENSĂMÂNTUL GENERAL AL POLULAȚIEI ROMÂNIEI DIN 29 DECEMVRIE 1930” (PDF). insse.ro. Institutul Național de Statistică. Accesat în .
Legături externe
- Sapanta - cu gluma pe moarte calcand, 18.11.2005, Gândul
- Minunile de la Sapanta[nefuncțională], 18 august 2007, Adrian Bucurescu, România liberă
- Săpânța - o destinatie surpriză, 13-10-2012, InfoEST
- Albumul "The Merry Cemetery of Sapanta", Ram Distribution, 2008.
- http://www.sapantamaramures.ro/atractii-turistice/
Galerie de imagini
- Satul
- Biserica şi Cimitirul Vesel din Săpânţa
- Râul Săpânța
- Magazin obiecte religioase in cimitir Sapanta
- Clopote functionale in cimitirul vesel din Sapanta, Maramures.
- Biserica in renovare din cimitirul Sapanta
- In incinta curtii casei unde a locuit creatorul cimitirului vesel se afla si atelierul unde acesta producea crucile.
- Primăria comunei Săpânța
MM Acest articol despre o localitate din județul Maramureș este deocamdată un ciot. Puteți ajuta Wikipedia prin completarea lui.