Bioštica
Bioštica | |
---|---|
![]() Izvor Bioštice | |
Lokacija | |
Države | ![]() |
Gradovi | Olovo |
Hidrografija | |
Izvor | Planina Devetak, kod Sokolca |
Ušće | Sastavnica Krivaje, zajedno sa Stupčanicom |
Dužina | 30 km |
Pritoke | Kaljina, Kruševica, Dobrača i Razmjena |
Hidrologija | |
Sliv – površina | crnomorski 411 km² |
Transport | |
Plovnost | nije plovna |
Bioštica je rijeka u središnjem dijelu Bosne i Hercegovine, sastavnica Krivaje, zajedno sa Stupčanicom.
Izvor Bioštice
Rijeka izvire ispod planine Devetak, u opštini Sokolac, oko 4 km uzvodno od sela Knežine. Izvor je jedna neistražena pećina sa tri ulaza i iz jednog od ulaza u pećinu ističe rijeka. Cestovni prilaz izvoru Bioštice je regionalnom cestom R-468 (Sokolac-Olovo). Oko 7 km sjeverozapadno od Sokoca, u šumi Maluš, sa regionalne ceste se odvaja šljunčana cesta, koja nakon 2 km dovodi do izvora. [1]
Tok
Bioštica teče u pravcu sjeverozapada u dužini od oko 5 km, kroz livade, praveći na mahove blage okuke sa dubljim pasažima. Zatim ulazi u kanjonski dio, dugačak više od 10 km. To je jedan od najatraktivnijih i najljepših kanjona u Bosni i Hercegovini, obrastao stoljetnim borovima i smrekom, izuzetne visine. Pri srednjem vodostaju kanjon je prohodan cijelim tokom, a za većih vodostaja moraju se praviti zaskoci kroz šumu, što uključuje i penjanje po okomitim stijenama.
Nizvodno od kanjona, Bioštica sa lijeve strane prima jake vode romanijske rijeke Kaljine. Ostale pritoke su Kruševica, Dobrača i Razmjena, tako da do grada Olova postaje dosta jaka rijeka.
Na 2–3 km od centra grada Olova nalazi se izletište i kupalište Zeleni vir. Upravo na ovom lokalitetu rijeka Bioštica je usporena branom koja stvara bazen.
Pedesetih godina prošlog vijeka rijeka je poribljena sa par stotina primjeraka lipljena pa je danas Bioštica lipljenska voda i mušičarski revir. U rijeci se kriju krupne potočare i poneka solidna mladica.
MHE
Godine 2020, Vlada Federacije Bosne i Hercegovine zaustavila je razvoj dvije hidroelektrane na rijeci Bioštici, MHE Kruševo i MHE Zeleni vir. Odluka je donesena svega nekoliko mjeseci nakon što je 31 organizacija, uključujući i WWF, potpisala Deklaraciju o zaštiti rijeka Zapadnog Balkana.[2]
Izvori
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)