Leukemija
Leukemija | |
---|---|
Sinonim | Leukaemia |
![]() | |
Razmaz koštane srži bolesnika sa prethodnikom B-ćelija akutne limfocitne leukemije | |
Specijalnost | Onkologija Hematologija |
Simptomi | Krvarenje, pojava modrica, osećaj umora, groznica, povećan rizik od infekcija[1] |
Vreme pojave | Svi uzrasti[2] |
Uzroci | Nasledni i faktori okoline[3] |
Faktori rizika | Pušenje, porodična istorija, jonizujuće zračenje, neke hemikalije, ranija hemoterapija, Daunov sindrom.[2][3] |
Dijagnostički metod | Testovi krvi, ispitivanje koštane srži[1] |
Lečenje | Hemoterapija, radioterapija, ciljana terapija, transplant koštane srži, podržavajuća nega[2] |
Prognoza | Petogodišnja stopa preživljavanja 57% (SAD)[4] |
Frekvencija | 2,3 miliona (2015)[5] |
Smrtnost | 353.500 (2015)[6] |
Klasifikacija i eksterni resursi | |
ICD-10 | C91-C95 |
ICD-9 | 208.9 |
ICD-O | 9800-9940 |
DiseasesDB | 7431 |
MedlinePlus | 001299 |
eMedicine | article/1201870 |
MeSH | D007938 |
[uredi na Vikipodacima] |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
Leukemija (grč. λευκος, „leukos-belo“ ; αιμα, „aimo-krv“) malignitet je ćelija krvi i koštane srži, koji nastaje usled nekontrolisanog razmnožavanja ćelija krvi i njihovih prethodnika u koštanoj srži.[7] Ova bolest nastaje najčešće iz belih krvnih zrnaca (leukocita) i njihovih prethodnika, ali može nastati iz ostalih ćelija krvi. U krvi i koštanoj srži obolelih od leukemije može se najčešće naći mnoštvo nezrelih leukocita (blasti). Ta bela krvna zrnca koja nisu potpuno razvijena se nazivaju prekurzornim ili leukemijskim ćelijama.[1] Koncentracija ostalih normalnih ćelija krvi: crvenih krvnih zrnaca (eritrocita), krvnih pločica (trombocita) i zdravih belih krvnih zrnacaje obično smanjena.
Simptomi mogu da obuhvataju krvarenje i probleme pojave modrica, osećaj umora, groznica, i povećan rizik od razvoja infekcija.[1] Ovi simptomi se javljaju usled nedostatka normalnih krvnih ćelija.[1] Dijagnoza se tipično uspostavlja pomoću testova krvi ili biopsije koštane srži.[1]
Podela
Leukemije se dele:
- na akutne (do 20% blasti u aspiratu kostne srži) i hronične (preko 20%)
- prema vrsti ćelija iz kojih nastaju na: limfatične, koje nastaju iz limfocita i mijeloične leukemije, koje nastaju iz mijeloične loze krvnih ćelija (eozinofili, neutrofili, bazofili, eritrociti, megakariociti).
- na osnovu broja leukocita u krvi na: leukemične, subleukemične i aleukemične.
Kod leukemičnih je obično broj izmenjenih belih krvnih zrnaca masivno povećan u krvi. Subleukemične leukemije se karakterišu normalnim ili blago povećanim brojem leukocita u krvi, dok se kod aleukemičnih ne mogu naći tumorske ćelije u krvi, ali ih zato ima u koštanoj srži.
Simptomi
Usled razmnožavanja tumorskih ćelija u koštanoj srži, one potiskuju zdrave ćelije iz kojih nastaju ostale krvne ćelije. Usled toga dolazi do:
- anemije, čiji su simptomi obično slabost, zamaranje, bleda boja kože, srčane tegobe...
- trombocitopenije, čiji su simptomi mala tačkasta krvarenja-petehija po koži i sluzokoži
- čestih infekcija, jer je broj zdravih leukocita smanjen pa su infekcije praćene povišenom temperaturom česte.
Usled infiltracije zdravih organa malignim ćelijama javljaju se i simptomi poput uvećanja slezine, limfnih žlezda i jetre. Mogu se javiti još i bolovi u kostima, otok i krvarenje desni usled nagomilavanja tumorskih ćelija, promene na koži, glavobolje i pareze kranijalnih živaca zbog nagomilavanja tumorskih ćelija u likvoru (lat. Meningeosis leucaemica). Ovi simptomi su različito izraženi kod različitih tipova leukemija.
Najbitniji tipovi
Akutne leukemije
- Glavni članak: Akutne leukemije
Akutne leukemije se karakterišu naglim početkom i brzim razvojem bolesti. Od simptoma se najzastupljeniji znaci insuficijencije koštane srži (anemija, trombocitopenija, infekcije). Postoje dve vrste akutnih leukemija:
Čini oko 80% leukemija odraslih. Nastaje iz mijeloidne loze krvnih ćelija, najčešće iz granulocitne. Učestalost je oko 3/100.000 stanovnika godišnje. Pretežno su starije osobe obolele.
Ova forma se najčešće sreće kod dece, oko 80%. Učestalost je oko 1/100.000 stanovnika godišnje. Nastaje iz B-limfocita i T-limfocita.
Hronične leukemije
Razvija polako u toku godina i decenija, teče progresivno. Simptomi su u početku blagi i obično u vidu povećanja slezine, limfnih čvorova... Najčešće se sreće kod starijih ljudi. Takođe postoje dva oblika.
Ubraja se u mijeloproliferativne poremećaje. Učestalost je oko 1/100.000 stanovnika godišnje.
Ubraja se u non-Hodžginove limfome (engl. Non-Hodgin lymphoma). Učestalost je oko 2-3/100.000 stanovnika godišnje. Potiče najčešće od zrelih B-limfocita.
Uzrok
Precizni uzrok leukemije nije poznat.[3] Smatra se da se bolest javlja usled kombinacije genetičkih i okolinskih (nenaslednih) faktora.[3] Faktori rizika su pušenje duvana, jonizujuće zračenje, pojedine hemikalije (kao što je benzen), ranija hemoterapija, i Daunov sindrom.[2][3] Osobe sa porodičnom istorijom leukemije su isto tako izložene velikom reziku.[2] Postoje četiri glavna tipa leukemije: akutna limfocitna leukemija (ALL), akutna mijelocitna leukemija (AML), hronična limfatična leukemija (CLL) i hronična mijeloidna leukemija (CML) — kao i niz manje uobičajenih tipova.[2][8] Leukemija i limfomi pripadaju široj grupi tumora koji utiču na krv, koštanu moždinu, i limfni sistem, koja je poznata kao tumor hematopoetskih i limfoidnih tkiva.[9][10]
Genetički faktori
Pacijenti sa Daunovim sindromom (trizomija 21. hromozoma) imaju znatno veći rizik da obole od akutne limfatične leukemije od zdravih ljudi. Takođe u skorije vreme je otkriven čitav niz hromozomskih aberacija koje su povezane sa pojavom leukemija.
Faktori spoljašnje sredine
- Jonizujuće zračenje može dovesti do pojave leukemije.
- Hemijske supstance npr. benzen takođe mogu izazvati nastanak leukemije.
- Citostatici
- Virusi, tako npr. infekcija humanim T-limfotropnim virusom (HTLV) može dovesti do limfocitne leukemije T-limfocita.
Epidemiologija
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/Leukaemia_world_map-Deaths_per_million_persons-WHO2012.svg/290px-Leukaemia_world_map-Deaths_per_million_persons-WHO2012.svg.png)
Godine 2010, globalno je aproksimativno 281.500 ljudi umrlo od leukemije.[11] Godine 2000, aproksimativno 256.000 dece i odraslih širom sveta je razvilo neku formu leukemije, i 209.000 je umrlo od toga.[12] To predstavlja oko 3% od skoro sedam miliona smrtnih slučajeva usled kancera te godine, i oko 0,35% svih smrtnih slučajeva usled bilo kog uzroka.[12] Od šesnaest zasebnih upoređenih grupa bolesti, leukemija je bila 12. klasa po učestalosti među neoplastičnim bolestima, i 11. najčešći uzočnik smrti vezane za kancer.[12]
Godine 2015, leukemija je bila prisutna kod 2,3 miliona ljudi i uzrokovala je 353.500 smrtnih slučajeva.[5][6] Godine 2012. bilo je 352.000 novo razvijenih slučajeva.[8] Ona je najčešći tip kancera kod dece, pri čemu je tri četvrtine slučajeva leukemije kod dece akutnog limfoblastnog tipa.[2] Međutim, oko 90% svih slučajeva leukemije se dijagnozira kod odraslih, od kojih su AML i CLL najzastupljeniji tipovi kod odraslih.[2] Bolest se češće javlja u razvijenom svetu.[8][13]
Lečenje i prognoza
Tretman može da obuhvata neku kombinaciju hemoterapije, radioterapije, ciljane terapije, i transplanta koštane srži, uz dodatak podržavajuće i palijativne nege po potrebi.[2] Određenim tipovima leukemije se može upravljati čekanjem pod nadzorom.[2] Uspeh tretmana zavisi od tipa leukemije i uzrasta osobe. Ishodi su poboljšani u razvijenom svetu.[8] Prosečna petogodišnja stopa preživljavanja je 57% u Sjedinjenim Državama.[4] Kod dece mlaće od 15 godina, petogodišnja stopa preživljavanja je u opsegu od 60 do 85%, u zavisnosti od tipa leukemije.[14] Kod dece sa akutnom leukemijom koja su bez raka nakon pet godina, malo je verovatno da će se rak vratiti.[14]
Galerija
- Mieloblasti u akutnoj mieloidnoj leukemiji
- Hronična limfatična leukemija
- Prolimfocit kod T ćelijske prolimfocitne leukemije
- Hronična limfoidna leukemija
Povezano
- Akutna mijeloična leukemija
- Akutna limfatična leukemija
- Hronična mijeloidna leukemija
- Hronična limfatična leukemija
- Mijeloproliferativni poremećaji
- Limfom
Reference
- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 „What You Need To Know About™ Leukemia”. National Cancer Institute. 23. 12. 2013. Arhivirano iz originala na datum 6. 7. 2014. Pristupljeno 18. 6. 2014.
- ↑ 2,00 2,01 2,02 2,03 2,04 2,05 2,06 2,07 2,08 2,09 „A Snapshot of Leukemia”. NCI. Arhivirano iz originala na datum 4. 7. 2014. Pristupljeno 18. 6. 2014.
- ↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 Hutter, JJ (jun 2010). „Childhood leukemia.”. Pediatrics in Review 31 (6): 234-41. DOI:10.1542/pir.31-6-234. PMID 20516235.
- ↑ 4,0 4,1 „SEER Stat Fact Sheets: Leukemia”. National Cancer Institute. 2011. Arhivirano iz originala na datum 16. 7. 2016.
- ↑ 5,0 5,1 GBD 2015 Disease and Injury Incidence and Prevalence, Collaborators (8. 10. 2016). „Global, regional, and national incidence, prevalence, and years lived with disability for 310 diseases and injuries, 1990-2015: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2015.”. Lancet 388 (10053): 1545-1602. DOI:10.1016/S0140-6736(16)31678-6. PMC 5055577. PMID 27733282.
- ↑ 6,0 6,1 GBD 2015 Mortality and Causes of Death, Collaborators. (8. 10. 2016). „Global, regional, and national life expectancy, all-cause mortality, and cause-specific mortality for 249 causes of death, 1980-2015: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2015.”. Lancet 388 (10053): 1459-1544. DOI:10.1016/s0140-6736(16)31012-1. PMC 5388903. PMID 27733281.
- ↑ „Leukemia”. NCI. Arhivirano iz originala na datum 27. 5. 2014. Pristupljeno 13. 6. 2014.
- ↑ 8,0 8,1 8,2 8,3 World Cancer Report 2014.. World Health Organization. 2014. str. Chapter 5.13. ISBN 9789283204299.
- ↑ Vardiman, JW; Thiele, J; Arber, DA; Brunning, RD; Borowitz, MJ; Porwit, A; Harris, NL; Le Beau, MM i dr.. (30. 7. 2009). „The 2008 revision of the World Health Organization (WHO) classification of myeloid neoplasms and acute leukemia: rationale and important changes.”. Blood 114 (5): 937-51. DOI:10.1182/blood-2009-03-209262. PMID 19357394.
- ↑ Cătoi, Alecsandru Ioan Baba, Cornel (2007). Comparative oncology. Bucharest: The Publishing House of the Romanian Academy. str. Chapter 17. ISBN 978-973-27-1457-7. Arhivirano iz originala na datum 10. 9. 2017.
- ↑ „Global and regional mortality from 235 causes of death for 20 age groups in 1990 and 2010: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2010”. Lancet 380 (9859): 2095-128. decembar 2012. DOI:10.1016/S0140-6736(12)61728-0. PMID 23245604.
- ↑ 12,0 12,1 12,2 „Cancer incidence, mortality and survival by site for 14 regions of the world”. Global Programme on Evidence for Health Policy Discussion Paper No. 13 (World Health Organization). 2001.
- ↑ World Cancer Report 2014.. World Health Organization. 2014. str. Chapter 5.13. ISBN 9789283204299.
- ↑ 14,0 14,1 American Cancer Society (2. 3. 2014). „Survival rates for childhood leukemia”. Arhivirano iz originala na datum 14. 7. 2014.
Literatura
- World Cancer Report 2014.. World Health Organization. 2014. str. Chapter 5.13. ISBN 9789283204299.
- Cătoi, Alecsandru Ioan Baba, Cornel (2007). Comparative oncology. Bucharest: The Publishing House of the Romanian Academy. str. Chapter 17. ISBN 978-973-27-1457-7. Arhivirano iz originala na datum 10. 9. 2017.
- H.Renz-Polster S.Krautzig J.Braun Basislehrbuch Innere Medizin Urban&Fischer. . ISBN 978-3-437-41052-9. pp. .
Spoljašnje veze
- Leukemija na Projektu Open Directory
- Leukaemia information from Cancer Research UK
- infoforyourhealth.com/ Arhivirano 2008-05-13 na Wayback Machine-u (en)
- Šta je akutna leukemija i kako se leči (B92, 14. jul 2019)
- p
- r
- u