Razderina
Razderina | |
---|---|
lat. | Vulnus lacerum |
![]() | |
Razderine na grudnom košu | |
Klasifikacija i eksterni resursi | |
ICD-10 | T14.0-T14.1 |
ICD-9 | 872-893 |
[uredi na Vikipodacima] |
- Glavni članak: Rana
Razderina (lat. vulnus lacerum) ili laceracija je mehanička povreda, vrsta rane nastala u kontaktu sa tupim predmetima (pljosnatog, obličastog ili bridastog oblika) ili pri padu ili sudaru, nepravilnih je ivica i često sa znacima nečistoće i infekcije.[1]
Mehanizam nastanka
Razderina nastaje dejstvom tupine mehaničkog oruđa na površinu kože i proizvodi otvor obično nepravilnog oblika, sa nagnječenjem potkožnog masnog tkiva ili njegovim razaranjem.[2]
Razderne rane mogu nastati na tri načina;
- udarom,
- padom i
- sudarom.
Karakteristike razderine
Veličina i oblik razderine zavisi od brzine, težine i obimnosti (veličine) mehaničkog oruđa. Ivice, otvora razderine, najčešće zjape, neravne su, najčešće nagnječene uz defekt natkožice. Oblik, otvora razderine, zavisi i od pravca delovanja sile, ali redovno je nepravilnog oblika.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Laceration_buttocks_shell_fragment_MSHWR_part_II%2C_vol_2_pag_430.png/220px-Laceration_buttocks_shell_fragment_MSHWR_part_II%2C_vol_2_pag_430.png)
- Kod kosog i tangencijalnog dejstva mehaničkog oruđa jedna strana rane može biti odvojena od podloge, što govori o pravcu dejstva sile.
- Kod upravnog dejstva na kožu i potkožno tkivo ispod kojih se neposredno nalazi kost (predeo lobanje) nastaju pukotinasti i zvezdasti otvori, čije su ivice obično glatke i ravne i ponekad bez nagnječenja.
Otvor razderine je uvek u koži, a prostor i dno razderine su ispod kože. Uglovi rane su obično zacepljeni. Zidovi prostora razderine su takođe nagnječeni i prožeti krvlju, neretko sa „tračicama“ vezivnog tkiva i krvnim sudovima. Zidovi razderine mogu biti okolo podriven, što je važan znak da je delovalo tupo mehaničko oruđe. Unutrašnjost razderine može biti sa detritusom izmešanim s krvlju, a mogu biti i delići stranih tela utisnuti prilikom dejstva oruđa. Kod dubljih razderina može doći do oštećenja ligamenata, kapsule zglobova i drugih vitalnih organa (oko, grkljan itd) što može imati za posledicu poremećaj funkcije pojedinih delova tela.
Podvrste rezderine
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Laceration_2.png/220px-Laceration_2.png)
- Prskotina
Posekotina (lat. vulnus caesum) podvrsta je razderine, približno pravilanog oblika, cepast ili čunjast, brazdasta prostor, delimično glatkih ivice i strana, pa se lako može zameniti sa sekotinom. Prskotina se razlikuje od sekotina, prvo što prskotine nastaju na onim mestima gde je koža zategnuta, pa pod dejstvom tupine mehaničkog oruđa koža prska u pravcu svoje lokalne cepljivosti, i drugo, što prekid tkiva ispod kože nije potpun.
- Pregaženje
Tranzicija ili pregaženje je podvrsta razderina koja nastaje usled naglog napinjanja kože, kod kojih razderine mogu imati linearan oblik i nenagnječene ivice. Takve razderine javljaju se u koži prepona, ali se usled naglog zabacivanja glave unazad, pri udaru vozila u pešaka od pozadi mogu manifestovati i kao razderine na prednjoj strani vrata; u tim slučajevima one imaju linearan oblik i nenagnječene ivice.
- Ujedina
Ujedna rana (lat. vulnus morsum) podvrsta je razderine, nastala kao posledica ozleđivanja kože zubima, čoveka ili životinje.
Komplikacije i posledice
Razderine teže zarastaju i lakše se inficiraju jer široko zjape i često su sa primesama stranih tela (koja su uglavnom zagađena), te su pogodno tlo za rarazvoj bakterija. Nakon sanacije razderina obično zaostaju nepravilni ožiljci. Razderine mogu ostaviti posledice na funkciju pojedinih delova tela zbog raznih kontraktura i ožiljaka. Ako su lokalizovane na licu ili drugim pogledu izloženih delova tela mogu izazvati i estetsku unakaženost.[3]
Izvori
- ↑ Grupa autora, Razderina, Medicinski leksikon, Medicinska knjiga Beograd-Zagreb, 1987 JU ISBN 86-311-0017-H
- ↑ A. Ćeremilac, Razderina U: Patologija mehaničkih povreda, Medicinska knjiga Beograd-Zagreb, 1973
- ↑ Lukić M, Pejaković S. Povrede U: Sudska medicina. Beograd: Privredno-finansijski vodič, 1975.
Literatura
- Ćeremilac A, Patologija mehaničkih povreda, Medicinska knjiga Beograd-Zagreb, 1973
- Ćeramilac A. Opšta i specijalna patologija mehaničke traume. Beograd: Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, 1986.
- Lukić M, Pejaković S. Sudska medicina. Beograd: Privredno-finansijski vodič, 1975.
- Milovanović M. Sudska medicina. Beograd - Zagreb: Medicinska knjiga, 1979.
- Pejaković S. Sudskomedicinska ekspertiza i lekarska greška pred društvom i sudom. Beograd: Naučna knjiga, 1991.
Spoljašnje veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
Šablon:Portalbar