Unix
Верзија оперативног система Јуникс | |
![]() Еволуција Јуникса и јуниксоликих система | |
Програмер | Кен Томпсон, Денис Ричи, Брајан Кирнихан, Даглас Мекилрој, Џо Осана, Бел Лабс |
---|---|
Написан у | C |
Радно стање | развија се |
Изворни модел | отворен код |
Пуштен у производњу | Развој је почео 1969. Први приручник објављен интерно у новембар 1971. (1971-11)[1] Објављен је изван Бел Лабса у октобар 1973. (1973-10)[2] |
Доступан на | енглески |
Тип кернела | монолитно језгро |
Лиценца | власничка |
Званични веб-сајт | unix.org |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2e/UNIX%C2%AE.png/300px-UNIX%C2%AE.png)
Јуникс (енгл. Unix, заштићено као UNIX, IPA: /ˈjuː.nɪks/ YOO-nicks) је породица мултипроцесних, вишекорисничких рачунарских оперативних система који воде порекло од оригиналног Јуникс система развијеног 1970-их[1] у AT&T Беловим лабораторијама од стране групе програмера међу којима су се налазили Кен Томпсон, Денис Ричи и Даглас Мекилрој.[3]
Овај систем се од свог настанка разгранао у мноштво система, како академских тако и комерцијалних, разних произвођача, укључујући Универзитет Калифорније, Беркли (BSD), Мајкрософт (Xenix), IBM (AIX) и Сан мајкросистемс (Соларис). Тренутни власник заштитног знака „Јуникс” је Отворена група. Само системи који потпуно задовољавају критеријуме Јединствене спецификације Јуникса носе назив „Јуникс”. Другим речима, Јуникс је скуп спецификација које један оперативни систем треба да има да би носио назив Јуникс. Дефиницију тих спецификација држи Отворена група. Обично су рађени за сервере и радне станице. Већина њих раде само на рачунарској опреми произвођача који је и направио ту верзију Јуникса.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Unix_timeline.en.svg/300px-Unix_timeline.en.svg.png)
Првобитно намењен за употребу унутар Бел Система, AT&T је лиценцирао Јуникс спољним корисницима током касних 1970-их, што је довело до низа академских и комерцијалних варијанти Јуникса заслугом разних произвођача укључујући Универзитет у Калифорнији, Беркли (BSD), Мајкрософт (Ксеникс), Сан Мајкросистемс (SunOS/Соларис), HP/HPE (HP-UX), и IBM (AIX). Почетком 1990-их, АТ&Т је продао своја права на Јуникс компанији Новел, која је затим продала своје Јуникс пословање Санта Круз Операцији (SCO) 1995. године.[4] Заштитни знак UNIX прешао је на The Open Group, индустријски конзорцијум основан 1996. године, који дозвољава употребу знака за сертификоване оперативне системе који су у складу са јединственом спецификацијом Јуникса (SUS). Међутим, Новел наставља да поседује ауторска права за Јуникс, што је потврђено и судским случајем SCO Group, Inc. v. Novell, Inc. (2010).
Јуникс системе карактерише модуларни дизајн који се понекад назива „Јуникс филозофија“. Према овој филозофији, оперативни систем треба да обезбеди скуп једноставних алата, од којих сваки обавља ограничену, добро дефинисану функцију.[5] Обједињени систем датотека заснован на инодима (Јуниксов систем датотека) и механизам комуникације међу процесима познат као „цеви“ служе као главно средство комуникације,[3] а љуске за скриптовање и командни језик (Јуникс љуска) се користе за комбиновање алата за обављање сложених радних токова.
Јуникс се разликује од својих претходника као први преносиви оперативни систем: скоро цео оперативни систем је написан у програмском језику Ц, што омогућава Јуниксу да ради на бројним платформама.[6]
Преглед
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d5/Version_7_Unix_SIMH_PDP11_Emulation_DMR.png/250px-Version_7_Unix_SIMH_PDP11_Emulation_DMR.png)
Јуникс је првобитно требало да буде подесна платформа за програмере који развијају софтвер који ће се покретати на њему и другим системима, а не за оне који нису програмери.[7][8][9] Систем је постајао све већи како је оперативни систем почео да се шири у академским круговима, и како су корисници додавали сопствене алате систему и делили их са колегама.[10]
У почетку, Јуникс није био дизајниран да буде портабилан[6] или за мултипроцесан.[11] Касније, Јуникс је постепено добијао преносивост, мултипроцесне и мултикорисничке способности у конфигурацији са временском расподелом. Јуникс системе карактеришу различити концепти: употреба обичног текста за складиштење података; хијерархијски систем датотека; третирање уређаја и одређених типова међупроцесне комуникације (IPC) као фајлова; и коришћење великог броја софтверских алата, малих програма који се могу спојити кроз интерпреторске командне линије користећи цеви, за разлику од коришћења једног монолитног програма који укључује све функционалности. Ови концепти су заједнички познати као „Јуниксова филозофија”. Брајан Кернигхан и Роб Пајк сумирају ово у раду Јуниксово програмско окружење као „идеју да моћ система потиче више од односа међу програмима него од самих програма“.[12]
До раних 1980-их, корисници су почели да сматрају Јуникс као потенцијални универзални оперативни систем, погодан за рачунаре свих величина.[13][14] Јуникс окружење и програмски модел клијент-сервер били су суштински елементи у развоју Интернета и преобликовању рачунарства као система центрираног на мрежама, а не у појединачним рачунарима.
Јуникс и Ц програмски језик је развио AT&T и дистрибуирао их владиним и академским институцијама, што је довело до тога да су оба портована на шири спектар породица машина него било који други оперативни систем.
Листа Јуникс система
- Tru64 UNIX® — прављен за DEC Alpha процесорску платформу (Диџитал, Компак, Хјулет-Пакард)
- HP-UX — фирме Hewlett-Packard
- AIX — фирме IBM
- IRIX — фирме Силикон графикс
- Соларис — фирме Сан мајкросистемс
Развој
Развој Јуникса је почео у фирми AT&T крајем 60-их и почетком 70-их година 20. века. Најзаслужнији су Кен Томпсон, Денис Ричи и Даглас Мекилрој.
Референце
- ^ а б McIlroy, M. D. (1987). A Research Unix reader: annotated excerpts from the Programmer's Manual, 1971–1986 (PDF) (Технички извештај). CSTR. Bell Labs. 139. Архивирано (PDF) из оригинала 11. 11. 2017. г. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ Ritchie, D. M.; Thompson, K. (1974). „The UNIX Time-Sharing System” (PDF). Communications of the ACM. 17 (7): 365—375. CiteSeerX 10.1.1.118.1214
. S2CID 53235982. doi:10.1145/361011.361061. Архивирано (PDF) из оригинала 11. 6. 2015. г. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ а б Ritchie, D.M.; Thompson, K. (јул 1978). „The UNIX Time-Sharing System”. Bell System Tech. J. 57 (6): 1905—1929. CiteSeerX 10.1.1.112.595
. doi:10.1002/j.1538-7305.1978.tb02136.x. Приступљено 9. 12. 2012. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ „Novell Completes Sale of UnixWare Business to The Santa Cruz Operation | Micro Focus”. www.novell.com. Архивирано из оригинала 20. 12. 2015. г. Приступљено 20. 12. 2015. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ Raymond, Eric (19. 9. 2003). The Art of Unix Programming. Addison-Wesley. ISBN 978-0-13-142901-7. Архивирано из оригинала 12. 2. 2009. г. Приступљено 9. 2. 2009. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ а б Ritchie, Dennis M. (јануар 1993). „The Development of the C Language” (PDF). Архивирано (PDF) из оригинала 11. 6. 2015. г. Приступљено 20. 12. 2015. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ Raymond, Eric Steven (2003). „The Elements of Operating-System Style”. The Art of Unix Programming. Приступљено 16. 8. 2020. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ Brand, Stewart (1984). Tandy/Radio Shack Book: Whole Earth Software Catalog. ISBN 9780385191661. „UNIX was created by software developers for software developers, to give themselves an environment they could completely manipulate.”
- ^ Spolsky, Joel (14. 12. 2003). „Biculturalism”. Joel on Software. Приступљено 21. 3. 2021. „When Unix was created and when it formed its cultural values, there were no end users.” CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ Powers, Shelley; Peek, Jerry; O'Reilly, Tim; Loukides, Mike (2002). Unix Power Tools. ISBN 978-0-596-00330-2.
- ^ Ritchie, Dennis M. „The Evolution of the Unix Time-sharing System” (PDF). Архивирано (PDF) из оригинала 3. 4. 2017. г. Приступљено 9. 1. 2017. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ Kernighan, Brian W. Pike, Rob. The UNIX Programming Environment. 1984. viii
- ^ Fiedler, Ryan (октобар 1983). „The Unix Tutorial / Part 3: Unix in the Microcomputer Marketplace”. BYTE. стр. 132. Приступљено 30. 1. 2015. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ Brand, Stewart (1984). Tandy/Radio Shack Book: Whole Earth Software Catalog. ISBN 9780385191661. „The best thing about UNIX is its portability. UNIX ports across a full range of hardware—from the single-user $5000 IBM PC to the $5 million Cray. For the first time, the point of stability becomes the software environment, not the hardware architecture; UNIX transcends changes in hardware technology, so programs written for the UNIX environment can move into the next generation of hardware.”
Литература
- Ritchie, D.M.; Thompson, K. (1978). „The UNIX Time-Sharing System”. Bell System Technical Journal. 57 (6). Архивирано из оригинала 3. 11. 2010. г. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- „UNIX History”. www.levenez.com. Приступљено 17. 3. 2005. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- „AIX, FreeBSD, HP-UX, Linux, Solaris, Tru64”. UNIXguide.net. Приступљено 17. 3. 2005. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- „Linux Weekly News, February 21, 2002”. lwn.net. Приступљено 7. 4. 2006. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- Lions, John: Lions' „Commentary on the Sixth Edition UNIX Operating System”. with Source Code, Peer-to-Peer Communications, 1996; ISBN 1-57398-013-7
- Salus, Peter H.: A Quarter Century of UNIX, Addison Wesley, June 1, 1994; ISBN 0-201-54777-5
- Computer Chronicles (1985). "UNIX".
- Computer Chronicles (1989). "Unix".
- Ken Thompson (2019). „VCF East 2019 -- Brian Kernighan interviews Ken Thompson” (интервју).
- Dr Marshall Kirk McKusick (2006). History of the Berkeley Software Distributions (three one-hour lectures).
Спољашње везе
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Отворена група (језик: енглески)
- Јединствена спецификација Јуникса (језик: енглески)
- „Оперативни системи: јуникс и линукс“ (језик: српски)
- The UNIX Standard, at The Open Group.
- The Evolution of the Unix Time-sharing System на сајту Wayback Machine (архивирано април 8, 2015)
- The Creation of the UNIX Operating System на сајту Wayback Machine (архивирано април 2, 2014)
- The Unix Tree: files from historic releases
- Unix History Repository — a git repository representing a reconstructed version of the Unix history
- Unix на сајту Curlie (језик: енглески)
- The Unix 1st Edition Manual
- 1st Edition manual rendered to HTML
- AT&T Tech Channel Archive: The UNIX Operating System: Making Computers More Productive (1982) на сајту YouTube (film about Unix featuring Dennis Ritchie, Ken Thompson, Brian Kernighan, Alfred Aho, and more)
- AT&T Tech Channel Archive: The UNIX System: Making Computers Easier to Use (1982) на сајту YouTube (complementary film to the preceding "Making Computers More Productive")
- audio bsdtalk170 - Marshall Kirk McKusick at DCBSDCon -- on history of tcp/ip (in BSD) -- abridgement of the three lectures on the history of BSD.
- A History of UNIX before Berkeley: UNIX Evolution: 1975-1984
- BYTE Magazine, September 1986: UNIX and the MC68000 – a software perspective on the MC68000 CPU architecture and UNIX compatibility