Bertil Gärtner
Biskop Bertil Gärtner | |
![]() Bertil Gärtners biskopsvapen.[1] | |
Kyrka | Svenska kyrkan |
---|---|
Stift | Göteborgs stift |
Period | 1970–1991 |
Företrädare | Bo Giertz |
Efterträdare | Lars Eckerdal |
Valspråk | Servus Iesu Christi (Romarbrevet 1:1)[1] |
Översättning | Jesu Kristi tjänare |
Prästvigd | 12 december 1948 |
Biskopsvigd | 4 oktober 1970 av Ruben Josefson |
Född | 13 december 1924 |
Död | 20 september 2009 (84 år) |
Bertil Edgar Gärtner, född 13 december 1924 i Göteborg, död 20 september 2009 i Onsala, begravd där,[2][3] var biskop i Göteborgs stift 1970–1991 och tidigare professor vid Princeton University i USA[4].
Biografi
Gärtner blev teologie kandidat vid Uppsala universitet 1948 och prästvigd samma år i Lund för tjänstgöring i Göteborgs stift, teologie licentiat 1951, studentpräst i Uppsala 1951–1952, teologie doktor 1955 samt docent i Nya testamentets exegetik vid Uppsala universitet samma år. Han promoverades till teologie jubeldoktor där 2005. Gärtner var tillförordnad professor i Uppsala 1963–1965, därefter verksam vid Princeton University 1965–1969 där han 1965[5] utnämndes till professor i Nya testamentets exegetik. År 1969 utnämndes han till domprost, och den 24 juli 1970 till biskop i Göteborgs stift.
Gärtner var en av de första forskarna som skrev om de nyupptäckta Dödahavsrullarna. Han intresserade sig också för det gnostiskt inspirerade Tomasevangeliet, vilket han både översatte och skrev en bok om.[6]
Under 1900-talets sista decennier framstod han som ledare för de grupper i Svenska kyrkan som tar avstånd från beslutet vid 1958 års kyrkomöte om kvinnors möjlighet att bli präster. Han har varit ordförande för arbetsgemenskapen Kyrklig Förnyelse. Gärtner var aktiv i Oasrörelsen och tillhörde dem som bildade Svenska kyrkans fria synod 15 november 1983.[7] Han var även en drivande kraft bakom Linköpingsmötet. Han förespråkade kyrkans frigörelse från staten,[8] som genomfördes 2000.
Till Gärtners 60-årsdag 1984 utgavs "Att finna kyrkans väg: festskrift till Bertil E Gärtner".[9] År 1988 delade Bertil Gärtner och konstnären Lars Hillersberg tidningen Z:s och Jan Hugo Stenbecks Z-Priset. År 1991 tilldelades han Göteborgs stads förtjänsttecken. Han var ledamot av Nathan Söderblom-Sällskapet.[källa behövs]
Då det med intäkterna till välgörenhet i mitten av 1980-talet arrangerades ett antal inomhusturneringar i fotboll, spelade biskop Gärtner i Lutherhjälpens lag, inte minst mot sport- och nöjesprofiler i TV-laget.[10] Han ställde för sin tro gärna upp i seriöst menade intervjuer.[8][11]
Gärtner avled den 20 september 2009. Dagen innan uppmanade han i sin blogg människor att rösta på Frimodig kyrka i kyrkovalet 2009.[12]
Familj
Bertil Gärtner var son till köpman Edgar Gärtner och Karin Gärtner, född Bolander. Han gifte sig 1949 med Margit Hultin (1927–1996),[2] dotter till professor Sven Hultin och Margit Hultin, född Wetterqvist. Gärtner gifte om sig 2001[2] med Eva Berntson.
Uppdrag
Visitator för
- Societas Sanctae Birgittae från 1972-,
- Pro Ecclesia[13] från 1990-1997,
- Laurentiistiftelsen från 1997-,
- Markusstiftelsen[14] från 7 december 1998 till 20 september 2009
Bibliografi (urval)
- The Areopagus speech and natural revelation, doktorsavhandling (1955)
- Die Rätselhaften Termini Nazoräer und Iskariot (1957)
- Sjukdom och lidande i Nya Testamentet (1958)
- Några synpunkter på ämbetet och förhållandet mellan man och kvinna i Nya Testamentet (1958)
- John 6 and the Jewish passover (1959)
- Ett nytt evangelium? (1960)
- Kristus och kriget, tillsammans med Alf Ahlberg och Tore Zetterholm (1960)
- The theology of the gospel of Thomas (1961)
- The Temple and the community in Qumran and the New Testament (1965)
- Tolkning av nya testamentet (1967)
- Så berättade Matteus (1970)
- Kris leder till Kristus (1971)
- Iscariot (1971)
- Internationell diakoni och mission i bibeln och församlingen, tillsammans med Sture Rolfhamre (1972)
- Apokryferna till Nya Testamentet, urval och översättning (1972)
- Gamla Testamentet blev nytt (1974)
- Trons sekularisering (1975)
- Församlingen – en ny gemenskap, tillsammans med Sture Hallbjörner, Gunnar Weman och Tord Harlin (red) (1976)
- Sjömanskyrkan i Göteborg 100 år, red (1976)
- Gå därför åstad, tillsammans med Bo Giertz (1978)
- Jesus är Herre (1979)
- Förvaltare av Guds hemligheter: föredrag och predikan vid Societas Sanctae Birgittae generalkapitel och konvent 1977-1978 (1979)
- Ämbetet, mannen och kvinnan i Nya Testamentet (1979)
- Vid den tiden (1981)
- Bibeln och freden (1982)
- Kristologin och kyrkans lära (1987)
- Tro åt svenska folket (1987)
- Missionens nya ansikte, tillsammans med Biörn Fjärstedt (1990)
- Till man och kvinna? (1993)
- Galaterbrevet (1998)
- Simon Petrus: människan och ledaren (2003)
- De kallar oss kristna (2004)
Källor
Noter
- ^ [a b] Kälde, Bengt Olof (Oktober 1991). ”Svenska kyrkans biskopsvapen” (på svenska). Heraldisk tidsskrift (Köpenhamn, Danmark: Societas Heraldica Scandinavica) 7 (64): sid. 188–189. ISSN 0440-6966. https://slaegtsbibliotek.dk/2024/941231.pdf. Läst 26 juli 2024.
- ^ [a b c] Sveriges dödbok 1901–2009, DVD-ROM, Sveriges Släktforskarförbund 2010
- ^ Dagen.se 20 september 2009: Biskop Bertil Gärtner är död Arkiverad 24 september 2009 hämtat från the Wayback Machine., läst 20 september 2009
- ^ SVD.se 20 september 2009: Biskop Bertil Gärtner död, läst 20 september 2009
- ^ Julboken till församlingarna i Göteborgs Stift 1970, red. Gösta Gustafsson, Göteborgs Stiftsråd, Göteborg 1970, "De som befordrats."
- ^ Staxäng, Sten Edgar, "Bertil Gärtner till minne", minnesruna i Svenska Dagbladet 2009-10-30
- ^ Passagen.se Arkiverad 19 juli 2013 hämtat från the Wayback Machine., läst 21 september 2009
- ^ [a b] Sune Örnberg (30 december 1988). ”"En rik kyrka är maktlös"”. Göteborgs-Posten: s. 6.
- ^ Gärtner, Bertil. Att finna kyrkans väg: festskrift till Bertil E. Gärtner. Göteborg: Pro Caritate. Libris 7744969. ISBN 91-85046-59-0 (inb.)
- ^ Sören Skarback: "Agne Simonsson, biskopens idol", Örgryte & Härlanda Posten nr 3 (mars) 2018. Läst 6 augusti 2018.
- ^ Lisbeth Borger-Bindegard: "Blir du inte arg på gud?" (intervju) Svenska Dagbladet 4 augusti 1989. Läst 7 augusti 2018.
- ^ ”Varför heter det kyrkoval?”. Bertil bloggar. 19 september 2009. https://bertilbloggar.wordpress.com/2009/09/19/varfor-heter-det-kyrkoval/. Läst 8 oktober 2021.
- ^ [1].
- ^ [2] Arkiverad 26 september 2009 hämtat från the Wayback Machine..
Tryckta källor
- Vem är det : Svensk biografisk handbok 1999, red. Elisabeth Gafvelin, Kunskapsförlaget P. A. Norstedt & Söners Förlag, Stockholm 1998 ISBN 91-1-300536-7 ISSN 0347-3341 s. 405
- Anders Jarlert, "Kris leder till Kristus - Bertil Gärtner in memoriam". Svensk pastoraltidskrift 2009 nr 23, s. 765-771.
Externa länkar
- Biskop Bertil Gärtners blogg
- Bertil Gärtner i LIBRIS