Kreuzer
Kreuzer var en valutaenhet och mynt i Tyskland och Österrike.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e6/Austria%2C_30_Kreutzers_1807%2C_Franz_II.jpg/280px-Austria%2C_30_Kreutzers_1807%2C_Franz_II.jpg)
Den första kreuzern präglades i Tyrolen från 1271 och hade en finvikt på 1,44 gram silver.
Tyskland
Kreuzer (tyska: kriuzer) var ett mindre silvermynt, som vid mitten av 1200-talet började präglas i Tyrolen och fick namn av det kors (ty. kreuz), som förekom på myntet.[1]
De äldsta har ett dubbelt kors, ordnat så, att det övre korsets armar ligger i vinklarna mellan det undres.[2]
Kreuzern blev till slut ett skiljemynt av koppar, som ännu under 1800-talets senare hälft användes i Österrike och Sydtyskland. I Tyskland var 90 kreuzer en thaler, 60 kreuzer en gulden, och 4 pfennig motsvarade en kreuzer.[1]
Förkortningstecken för kreuzer är ”xr”.[2]
1632 präglades i Säter och Nyköping stora kopparmynt, som kallades "creutzer". De var avsedda för de svenska härarna i Tyskland. Samma år präglades i Tyskland för Gustaf II Adolf 20-, 15-, 10- och 3-kreuzerstycken av silver i Nürnberg samt 4-kreuzerstycken i Fürth och Würzburg.[2]
Österrike
Från 1400-talet myntades kreuzern i Österrike med en finvikt på omkring 0,5 gram silver, och infördes under 1500-talet i riksmyntsystemet. 90 kreuzer var då en taler, 60 kreuzer en gulden, och 4 pfennig en kreuzer. Kreuzern präglades huvudsakligen i Österrikes södra delar. Från 1700-talet präglades de även i koppar. I Österrike åren 1852–1892 var 100 neukreuzer = 1 gulden.[1]
Källor
- ^ [a b c] Kreuzer i Nordisk familjebok (fjärde upplagan, 1951)
- ^ [a b c] Kreuzer i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1911)
- Carlquist, Gunnar, red (1933). Svensk uppslagsbok. Bd 15. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB. sid. 1243