Marañóntangara
Marañónsångfink Status i världen: Starkt hotad[1] | |
![]() | |
Systematik | |
---|---|
Domän | Eukaryoter Eukaryota |
Rike | Djur Animalia |
Stam | Ryggsträngsdjur Chordata |
Understam | Ryggradsdjur Vertebrata |
Klass | Fåglar Aves |
Ordning | Tättingar Passeriformes |
Familj | Tangaror Thraupidae |
Släkte | Microspingus |
Art | Marañóntangara M. alticola |
Vetenskapligt namn | |
§ Microspingus alticola | |
Auktor | Salvin, 1895 |
Synonymer | |
|
Marañóntangara[2] (Microspingus alticola) är en starkt utrotningshotad fågel i familjen tangaror som är endemisk för Peru.[3]
Utseende och läten
Marañóntangaran är en 15,5 centimeter lång, finkliknande fågel. Huvudet är mörkt skiffergrått med långt ögonbrynsstreck och ett vitt mustaschstreck. Strupen och undersidan är vitare, med rostfärgade flanker som går mot kanelbrunt på buksidorna och undergumpen. Ovansidan är gråbrun med mer sotfärgade vingar och stjärt. På vingtäckare och vingpennor syns ljusa kanter. Lätet beskrivs i engelsk litteratur som ett ljust och hårt "cheet-weet cheet-weet".[1]
Utbredning och systematik
Fågeln förekommer i Anderna i västra Peru (från södra Cajamarca till La Libertad och östra Áncash).[3]
Släktestillhörighet
Tidigare placerades arten i släktet Poospiza, men genetiska studier visar att den liksom några andra Poospiza-arter samt Hemispingus trifasciatus bildar en grupp som står närmare exempelvis Cypsnagra, Donacospiza och Urothraupis.[4] Dessa har därför lyfts ut till ett eget släkte, Microspingus.
Familjetillhörighet
Liksom andra finkliknande tangaror placerades denna art tidigare i familjen Emberizidae. Genetiska studier visar dock att den är en del av tangarorna.[5]
Status och hot
Marañóntangaran har en liten världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 600–1 700 vuxna individer. Den tros också minska i antal till följd av habitatförlust. Fågeln är därför upptagen på internationella naturvårdsunionen IUCN:s röda lista över hotade arter, kategoriserad som starkt hotad (EN).[1]
Noter
- ^ [a b c] Birdlife International 2016 Microspingus alticola Från: IUCN 2016. IUCN Red List of Threatened Species. Version 2016.3 www.iucnredlist.org. Läst 11 december 2016.
- ^ Sveriges ornitologiska förening (2018) Officiella listan över svenska namn på världens fågelarter, läst 2018-02-14
- ^ [a b] Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, D. Roberson, T. A. Fredericks, B. L. Sullivan, and C. L. Wood (2017) The eBird/Clements checklist of birds of the world: Version 2017 http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download, läst 2017-08-11
- ^ Shultz, A., and K. Burns (2013), Plumage evolution in relation to light environment in a novel clade of Neotropical tanagers, Mol. Phylogenet. Evol. 66, 112-125.
- ^ Burns, K.J., A.J. Shultz, P.O. Title, N.A. Mason, F.K. Barker, J. Klicka, S.M. Lanyon, and I.J. Lovette, (2014), Phylogenetics and diversification of the tanagers (Passeriformes: Thraupidae), the largest radiation of Neotropical songbirds, Mol. Phylogenet. Evol. 75, 41-77.
Externa länkar
Wikispecies har information om Microspingus alticola.
ArtförteckningWikimedia Commons har media som rör Microspingus alticola.
Bilder & media- Läten på xeno-canto.org
|