Weitnau
Weitnau | ||
Köping | ||
| ||
Land | ![]() | |
---|---|---|
Förbundsland | Bayern | |
Regierungsbezirk | Schwaben | |
Kreis | Oberallgäu | |
Förvaltningsgemenskap | Weitnau | |
Höjdläge | 797 m ö.h. | |
Koordinater | 47°38′N 10°07′Ö / 47.633°N 10.117°Ö / 47.633; 10.117 | |
Yta | 65,19 km² ()[1] | |
Folkmängd | 5 421 ()[2] | |
Befolkningstäthet | 83 inv./km² | |
Postnummer | 87480 | |
Riktnummer | (+49) 08375 | |
Registreringsskylt | OA | |
Kommunkod | 09 7 80 144 | |
Regionalkod | 09 7 80 5745 144 | |
Geonames | 6558792 | |
OSM-karta | 957827 | |
![]() ![]() Weitnau i Tyskland | ||
![]() Läget för Weitnau i Landkreis Oberallgäu | ||
Webbplats: Weitnau | ||
Weitenau är en köping (Markt) i Landkreis Oberallgäu i Regierungsbezirk Schwaben i förbundslandet Bayern i Tyskland.[3] Köpingen ligger i regionen Allgäu och folkmängden uppgår till cirka 5 000 invånare.
Köpingen ingår i kommunalförbundet Weitnau tillsammans med kommunen Missen-Wilhams.[3]
Orter i Weitenau: Weitenau, Hellengerst, Kleinweiler, Rechtis, Sibratshofen und Wengen, d Derfer Eisenbolz, Engelwarz, Ettensberg, Hofen, Nellenberg, Ritzensonnenhalb, Seltmans und Waltrams und d Wiiler Büchelesmühle, Bühl, Engelhirsch, Gerholz, Glashütte, Haslach, Klausenmühle, Letz, Leutfritz, Moos, Nellenbruck, Osterhofen, Ritzenschattenhalb, Schmiedberg, Steinebach, Untereinöden, Weilerle och Widmannsried.
Söder om Weitnau ligger Allgäu Alperna med bergen Grünten, Widderstein och Geißhorn.
Historia
Orten nämns 1250 för första gången i en urkund. Weitnau har sedan 1805 tillhört Kungariket Bayern, före detta till Österrike.
Sevärdheter
- Carl-Hirnbein-Erlebnisweg (äventyr gångstig)
- Borgruin Alttrauchburg
- Kyrka St. Ulrich
- Gasthaus Adler (i dag krog, tidigare rådhus)
- Dorfbrunnen (bybrunn)
- Weitnau
- Rechtis med kyrka St. Ulrich
- Gasthaus Adler (i dag krog, tidigare rådhus)
- Breitenmoos (naturreservat)
Specialiteter
- Käsespätzle med rostad lök
- Schupfnudel med surkål
- Ofenschlupfer
-
Kända personer som bott i Weitenau
- Carl Hirnbein (1807–1871), politiker och jordbruksreformer
- Franz von Miller (1783–1842), ekonomer
- Chrysostomus Zodel (1920–1998), chefredaktör för Schwäbische Zeitung
Referenser
- ^ Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal) (på tyska), Statistisches Bundesamt, läs online, läst: 10 mars 2019.[källa från Wikidata]
- ^ Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022, Statistisches Bundesamt, 21 september 2023, läs online, läst: 7 oktober 2023.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] ”Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.03.2020” (Excel). Statistisches Bundesamt. 2020. https://www.destatis.de/DE/Themen/Laender-Regionen/Regionales/Gemeindeverzeichnis/Administrativ/Archiv/GVAuszugQ/AuszugGV1QAktuell.xlsx?__blob=publicationFile. Läst 25 mars 2021.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/22px-Commons-logo.svg.png)
|