Уран-238
Уран-238 (англ. uranium-238), історична назва ура́н оди́н (лат. Uranium I, позначається символом UI) — радіоактивний нуклід хімічного елементу урану.
Загальна характеристика
Хімічний елемент урану з атомним номером 92 і масовим числом 238. Ізотопна поширеність урану-238 в природі становить 99,2745 (106) %[1]. Є родоначальником радіоактивного сімейства 4n+2, званого рядом радію.
Можливо вважати, що уран-238 — є найпоширенішим і найстабільнішим ізотопом, який можливо виявити у природі та одним з найважчих відомих природних хімічних елементів. Але він дещо легший в порівнянні з природним хімічним елементом плутонієм-244 або оганесоном, який був створений в лабораторних умовах.
Атомна маса ізотопу урану-238 вказана в його назві та становить 238, тобто вона показує суму протонів і нейтронів в ядрі його атомів. Як відомо, в ядрі атома урану-238 є 92 протони та 146 нейтронів[2].
Активність одного грама цього нукліду становить приблизно 12,5 кБк.
Утворення і розпад
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/Uranium238.jpg/170px-Uranium238.jpg)
Уран-238 утворюється в результаті наступних розпадів:
- β−-розпад нукліду 238Pa (період напіврозпаду становить 2,27(9)[1] хв.):
- .
Розпад урану-238 відбувається за такими напрямами:
енергія α-частинок, що випускаються 4 151 кеВ (у 21% випадків) і 4 198 кеВ (у 79% випадків)[4].
- Спонтанний поділ (імовірність 5,45(7)× 10−5 %)[1];
- Подвійний β−-розпад у 238Pu (ймовірність 2,2(7)× 10−10 %[1], енергія розпаду 1 144,2(12) кеВ[3])
Ізомери
Відомий єдиний ізомер238Um з наступними характеристиками[1]:
- Надлишок маси: 49 866,8(20) кеВ
- Енергія збудження: 2 557,9(5) кеВ
- Період напіврозпаду: 280(6) нс
- Спін і парність ядра: +
Розпад ізомерного стану здійснюється шляхом:
- ізомерного переходу в основний стан;
- спонтанного ділення (ймовірність 2,6 (4) %)[1];
- α-розпаду (ймовірність менше 0,5 %)[1].
Див. також
|
Примітки
- ↑ а б в г д е ж и к G. Audi, O. Bersillon, J. Blachot and A. H. Wapstra (2003). «The NUBASE evaluation of nuclear and decay properties». Nuclear Physics A 729: 3–128. DOI:10.1016/j.nuclphysa.2003.11.001
- ↑ Який насправді найважчий хімічний елемент у Всесвіті: все не так просто. 23.05.2023, 23:45
- ↑ а б G. Audi, A.H. Wapstra, and C. Thibault (2003). «The AME2003 atomic mass evaluation (II). Tables, graphs, and references.». Nuclear Physics A 729: 337—676. DOI:10.1016/j.nuclphysa.2003.11.003
- ↑ Властивості 238U на сайті IAEA (International Atomic Energy Agency)[недоступне посилання з травня 2019]