Kacsóh Pongrác
Kacsóh Pongrác | |
![]() | |
Életrajzi adatok | |
Született | 1873. december 15. Budapest |
Elhunyt | 1923. december 16. (50 évesen) Budapest |
Sírhely | Fiumei Úti Sírkert |
Pályafutás | |
Műfajok |
|
Tevékenység | zeneszerző, zenepedagógus |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kacsóh Pongrác témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Dr. Marosséllyei Kacsóh Pongrác (Budapest, 1873. december 15. – Budapest, 1923. december 16.) magyar zeneszerző, zenepedagógus, főreáliskolai igazgató-tanár.[1]
Családja
Örmény család szülötte, mindkét felmenő ágon. Marosséllyei Kacsóh (khach’ խաչ) Lajos (1849–1911),[2] MÁV felügyelő, és Lukács Róza gyermekeként született. Apai nagyszülei marosséllyei Kacsóh Lajos (1812–1877), a kisbajomi református egylet lelkésze, a dunántúli református egyház kerület főjegyzője,[3] és nagygyimóthi Nyikos Katalin (1819–1899) voltak.[4] Édesanyja az erdélyi örmény nemesi család leánya, a Gyergyószentmiklós-i Lukács Róza. Anyai nagyszülei gyergyószentmiklósi Lukács Márton (1813-1880), csorvási postamester, és Paraszka Anna (1811–1900) csorvási postamester voltak.[5][6]
Iskolái
Kacsóh Pongrác Kolozsvárott, a Ferenc József Tudományegyetemen szerezte meg bölcsészdoktori diplomáját, ahol 1896. június 13-án summa cum laude minősítéssel természettudományi szakon végzett. Kisbarnaki Farkas Gyulánál doktorált fizikából.[7]
Zenei tanulmányait Farkas Ödönnél, a Konzervatórium igazgatójánál végezte, majd Budapestre költözött, és 1898-tól matematika–fizika szakos gimnáziumi tanárként főleg matematikai cikkeket publikált. Érdeklődése egyre inkább a zene felé fordult, később komponálni kezdett, elmélyedt a zeneelmélet tudományában. 1905 és 1907 között a Zenevilág című szaklapot szerkesztette, mely lapban 1904-ben elsők között méltatta az ifjú zeneszerző, Bartók Béla jelentőségét. Ugyanebben az évben Bakonyi Károly felkérésére komponálta János vitéz című dalművét, amelynek bemutatójára 1904. november 18-án került sor a Király Színházban. Kacsoh Pongrác többször megfordult Csorváson édesanyjával (Kacsóh Lajosné), aki Bartók Bélánéval együtt fellépett a Csorvási Olvasó Egylet jótékonysági estélyén is. Elterjedt az a vélemény, hogy a János Vitéz daljáték egy részét a csorvási posta épületében írta, amikor anyai nagyanyja még postamester-asszonyként dolgozott.
1909-ben Kecskeméten a Főreáliskola igazgatójává nevezték ki. Budapesten hunyt el 1923-ban, 1 nappal az 50. születésnapját követően.
Házassága és gyermeke
1913. június 19-én Budapesten,[8] feleségül vette a régi Sopron vármegyei nemesi származású alsózopori Nagy Rózsa Geornina Flóra (*Németújvár, Vas vármegye, 1885. április 4.–†Budapest, 1963. november 6.) kisasszonyt,[9] akinek a szülei alsószopori Nagy Jenő (1844–1916), a soproni királyi törvényszéknek a bírája,[10][11] és a szladeoviczi Szladovits családnak a sarja, szladeovici Szladovits Magdolna (1857–1893) voltak.[12] Az apai nagyszülei alsószopori Nagy János (1817–1867), 1848-as honvéd százados, földbirtokos és szeniczei Szeniczey Judit (1820–1905) voltak. Anyai nagyszülei szladovici Szladovits Ferenc (1829–1878) jogász, az 1848–49-es forradalom és szabadságharc alatt főhadnagy, zalaboldogfai földbirtokos és szentgyörgyi Horváth Flóra (1835–1916) asszony voltak.[13] Az anyja oldaláról többek között a szentgyörgyi Horváth-, a bonyhádi Perczel- a barkóczi Rosty- a lovászi és szentmargitai Sümeghy-, a rábadoroszlói Rumy- és a boldogfai Farkas családok leszármazottja volt.[14] Később, Kacsóh Pongrác feleségétől elvált. Kacsóh Pongrác és alsószopori Nagy Rózsa házasságából született:
- marossélyei dr. Kacsóh János (Budapest, 1917. október 24.–Budapest, 1982. február 18.), tartalékos huszárzászlós.[15][16] Felesége, Eisemann Erzsébet, Eisemann Mihály zeneszerző lánya volt.
Társadalmi szerepvállalása
Társadalmi elismertségét jelzi, hogy számos magas tisztséggel bízták meg. 1912-től Budapest székesfőváros zenei szakelőadójaként, a közép- és felsőfokú zenetanfolyamok főigazgatójaként tevékenykedett. Éveken át vezette a Székesfővárosi Énekkart. Az Országos Dalosszövetség igazgatója, és az Országos Zenészszövetség elnöke volt.
Főbb művei
Kísérőzenék színpadi művekhez
- Molnár Ferenc: Liliom (1909);
- Molnár Ferenc: Fehér felhő (1916. február 25.);
- Maurice Maeterlinck: Kék madár.
Dalművek
- Csipkerózsika (Kacsóh Pongrác első daljátéka, 1904);
- János vitéz (1904);
- Rákóczi (1906);
- Mary-Anne (1908);
- Dorottya (posztumusz bemutató: 1929. január 9-én, Szegeden).
Publikációk
- Prolegomena a zene pozitív aesthetikájához (Bp., 1904);
- A zene fejlődéstörténete (A Műveltség Könyvtára Bp., 1909).
- A pataki énekes kódex (Magyar Figyelő 1911.)
- Az elemi iskolai énektanítás pedagógiája (Bp., 1912.);
- Cikkek a Zenevilágban és az Új Életben;
- Zenekritikák a Pesti Naplónál.
- Tanulmányok az elektromos rezgésekről, konszonanciáról-disszonanciáról. Lásd: http://fizikaiszemle.hu/archivum/fsz0901/kacsoh0901.html Archiválva 2014. december 23-i dátummal a Wayback Machine-ben
Kötetei
- Az egyenlőségi és egyenlőtlenségi elv viszonya a mechanikában; Ajtai Ny., Kolozsvár, 1896
- Prolegomena a zene positiv aesthetikájához; Károlyi Ny., Bp., 1904
- János vitéz. Daljáték; szöveg Bakonyi Károly, vers Heltai Jenő; Budapesti Hírlap, Bp., 1904
- A zene fejlődéstörténete; Athenaeum, Bp., 1909 (hasonmásban: Comenius, Pomáz, 2000)
- Az iskolai karénektanítás paedagógiája; Rozsnyai, Bp., 1910
- Az elemi iskolai énektanítás pedagógiája. Vezérkönyv tanítóknak, 1-2.; Rózsavölgyi, Bp., 1912
- Pedagógiai rész
- Zenei anyag
- Az elemi iskolai énektanítás pedagógiája. Segédkönyv a tanító részére; Kacsoh Pongrác nyomán szerk. Harmat Arthur, Karvaly Viktor; 2. átdolg., bőv. kiad.; Rózsavölgyi, Bp., 1931
- János vitéz. Daljáték Petőfi Sándor verses elbeszélése nyomán; zene Kacsóh Pongrác, vers Heltai Jenő, szöveg Bakonyi Károly, újrahangszerelte, kieg. Kenessey Jenő, átdolg. Karinthy Ferenc; Zeneműkiadó, Bp., 1952
- A zene története; Anno, Bp., 1997
- János vitéz; zene Kacsoh Pongrácz, vers Heltai Jenő, szöveg Bakonyi Károly, prózai szöveggond. Vörös Róbert; Nemzeti Színház, Bp., 2008 (Nemzeti Színház színműtár)
Kapcsolódó oldalak
- A kolozsvári magyar színjátszás története
- Petőfi Sándor
- Fedák Sári
- László Géza
- Egy rózsaszál
- Kék tó, tiszta tó
- Kacsóh Pongrác út
Szócikk | Dallam | Szöveg |
---|---|---|
Jancsi belépője | Kacsóh Pongrác | Heltai Jenő |
Furulya nóta | Kacsóh Pongrác | Heltai Jenő |
A francia királylány dala | Kacsóh Pongrác | Heltai Jenő |
Kék tó, tiszta tó | Kacsóh Pongrác | Heltai Jenő |
Egy rózsaszál | Kacsóh Pongrác | Heltai Jenő |
Iluska dala | Kacsóh Pongrác | Heltai Jenő |
Emlékezete
- Róla nevezték el a Kacsóh Pongrác utat Budapest XIV. kerületében.
- Mellszobra a kecskeméti Katona József parkban látható. Rácz Edit szobrászművész alkotása (1968)
- Emléktábláját az egykori Zrínyi Miklós reálgimnázium falán helyezték el. (Budapest, VIII. ker. Szűz utca 2.)
- Sírja Budapesten, a Kerepesi temetőben található (10-1-61). Füredi Richárd alkotása
Képgaléria
- Mellszobra a kecskeméti Katona József parkban
- Emléktáblája, Budapest, VIII. ker. Szűz utca 2.
- Kacsóh Pongrác sírja Budapesten.
Források
- Síremléke
- Kacsóh Pongrác szobra Kecskeméten
- Színészkönyvtár
- Dr. Kacsóh Pongrác zeneoktatási reformtörekvései[halott link]
- A hét portréja: Kacsoh Pongrác – Fidelio
- Szirmai Albert: Kacsoh Pongrác – Nyugat, 1924
- Fizikai Szemle honlap
Jegyzetek
- ↑ familysearch.org Kacsóh Pongrác gyászjelentése
- ↑ Nyírvidék, 1911 (32. évfolyam, 1-26. szám). 1911-02-12 / 7. szám
- ↑ familysearch.org - Kacsóh Lajos gyászjelentése
- ↑ familysarch.org - Kacsóhné Nyikos Katalin gyászjelentése
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár -gyászjelentések - Lukcás Márton
- ↑ Békés, 1900 (32. évfolyam, 1-52. szám)1900-04-08 / 14. szám
- ↑ Oláh-Gál Róbert: Kacsóh Pongrác, a fizikus, Fizikai Szemle, 2009/1.
- ↑ familysearch.org polgári anyakönyvek - Budapest (VIII. kerület) - házasságok - Kacsóh Pongrác és Nagy Rózsa házassága
- ↑ Magyar Nemzet, 1963. november (19. évfolyam, 256-280. szám)1963-11-10 / 263. szám
- ↑ Soproni Napló, 1916. október-december (20. évfolyam, 225-299. szám)1916-11-29 / 274. szám
- ↑ familysearch.org alsószopori Nagy Jenő gyászjelentése
- ↑ familysearch.org Nagy Jenőné Szladovics Magdolna gyászjelentése
- ↑ http://www.pechy-de-pechujfalu.hu/myfiles/htmls/nagyivan/nix08w/nix08w-Title.html
- ↑ Boldogfai Farkas Ákos András. A Szladovits család (szladeoviczi). (In: Szerk: Gudenus János József. Nobilitas 2022. XVIII. 251.o.)
- ↑ Bene-Szabó: A magyar királyi honvéd huszár tisztikar 1938-45. (Jósa András Múzeum Kiadványai 52. Nyíregyháza, 2003)MAGYAR KIRÁLYI TARTALÉKOS HUSZÁRTISZTEK
- ↑ familysearch.org dr. Kacsóh János gyászjelentése
További információk
- Brockhaus-Riemann zenei lexikon. Szerk. Dahlhaus, Carl és Eggenbrecht, Hans Heinrich. A magyar kiadás szerk. Boronkay Antal. Bp., Zeneműkiadó, 1983-1985.
- Fancsali János: Kacsóh Pongrác, Bartók Béla első méltatója. In: Magyarörmény zenei breviráium. Magyar-Örmény Könyvtár 10. Budaörs, 2003. 103-110. ISBN 963 212 329 8
- Frideczky Frigyes: Magyar zeneszerzők. Bp. , Athenaeum 2000 Kiadó, 2000. (Lyceum könyvek)
- Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János.
- Péterné Fehér Mária-Szabó Tamás-Székelyné Kőrösi Ilona: Kecskeméti életrajzi lexikon. Kecskemét, Kecskeméti Lapok Kft.-Kecskemét Monográfia Szerkesztősége, 1992.(Kecskeméti Füzetek 4.)
- Váry István-Heltai Nándor: Kecskemét jelesei. Szerk. Heltai Nándor. Kecskemét, Kecskemét Város Tanácsa, 1968.
- Leszler József: Nótakedvelőknek. Bp., Zeneműkiadó, 1986.
- Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969.
- Magyar filmlexikon. Szerk. Veress József. Bp., Magyar Nemzeti Filmarchivum, 2005.
- Magyar Katolikus Lexikon. Főszerk. Diós István. Szerk. Viczián János. Bp., Szent István Társulat, 1993-.
- A magyar muzsika könyve. Szerk. Molnár Imre. Bp., Havas Ödön, 1936.
- Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.
- Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. Bp. , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, 1929 .
- Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
- Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.
A János vitézről
- Magyar operett az Osztrák–Magyar Monarchia utolsó évtizedeiben
- Tanulmány: János vitéz, az ideológia huszára – A századforduló operettjében rejlő lehetőségek
- www.szinhaz.hu: Huszárok az aluljáróban – cikk egy modern rendezésről
- János vitéz Újszegeden Archiválva 2016. március 5-i dátummal a Wayback Machine-ben
- A János vitéz a Szigligeti Színházban – Tiszavidék, 1957. január
- Képek New York-i Magyar Színház előadásáról 2004.
- A János vitéz az Erkelben – Új Ember 2004. január 11. LX. évf. 2. (2892.)
Zeneportál
Operaportál