Kalmük nyelv
Kalmük Хальмг келн | |
Beszélik | ![]() ![]() ![]() |
Terület | Európa, Ázsia |
Beszélők száma | kb. 150 000 (2002) fő |
Nyelvcsalád | Altaji nyelvcsalád Mongol nyelvek nyugati kalmük nyelv |
Írásrendszer | cirill és mongol írás |
Hivatalos állapot | |
Hivatalos | ![]() ![]() |
Nyelvkódok | |
ISO 639-3 | nincs |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Хальмг келн témájú médiaállományokat. |
A kalmük nyelv (saját elnevezéssel хальмг келн vagy өөрдин келн) az egyetlen altaji nyelvekhez, azon belül a mongol nyelvek közé tartozó európai nyelv, amit a Kaszpi-tenger térségében beszélnek. A közeli rokon ojrát nyelvvel alkotja az ojrát ágat. Két nyelvjárása a torgut és a dörvöd, melyek között csekély az eltérés. A Kalmük Köztársaságban hivatalos nyelv. A kalmük nyelv beszélőinek száma növekszik, ennek ellenére veszélyeztetett nyelvként tartják számon.
A kalmük az egyetlen buddhista nép Európában.
Felépítés
A mongol nyelvek kerülik a szóeleji mássalhangzó-torlódást, a jelző a jelzett szó előtt áll, ragokat használnak, és van bennük birtokos személyragozás is. A kalmükben a főnévnek kilenc esete van, a többes számot a -s, -d, -úd, -űd, -nar ragokkal jelöli. A mai mongol nyelvek a 14. századtól különültek el egymástól. A kalmüknek van saját írása, de 1930 és 1939 között módosított latin, azóta pedig módosított cirill ábécével írják. A nemzetközi szavak orosz közvetítéssel épültek be a nyelvbe.
Hivatalos státusz
A kalmükök által lakott terület, Kalmükföld Oroszország egyik tagköztársasága, ahol a nyelv hivatalos.
Ábécé
![]() | Bővebben: kalmük ábécé |
Története
A kalmük írásbeliség a 17. századig megy vissza. A 18. században kezdődött el a kalmük irodalmi nyelv kora, amelybe számos kifejezést vettek át a mongol és tibeti nyelvből.[1] A kalmük nyelv a második világháború utáni erőszakos deportálások következtében indult hanyatlásnak. A megbélyegzés megszüntette a generációk közötti nyelvátadást. 1957-ben megszűntek a diszkriminatív intézkedések és a kalmükök visszatérhettek hazájukba, a szovjet hatóságok viszont nem adták fel az oroszosítást, a kalmük nyelvoktatás pedig erősen korlátozott volt. Alapvető változást csak a peresztrojka hozott, amikor jóval nagyobb engedményeket adtak a kalmük nyelvnek.[2]
Források
További információk
- Európa sivatagi buddhistái: a kalmükök
A nyelvek portálja • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
![]() | Ez a nyelvészeti tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |