MacNeill-vapiti
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nem szerepel a Vörös listán | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Cervus canadensis macneilli (Lydekker, 1909) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Elterjedés | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() Elterjedési területe | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz MacNeill-vapiti témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz MacNeill-vapiti témájú kategóriát. |
A MacNeill-vapiti (Cervus canadensis macneilli) az emlősök (Mammalia) osztályának párosujjú patások (Artiodactyla) rendjébe, ezen belül a szarvasfélék (Cervidae) családjába tartozó vapiti (Cervus canadensis) egyik ázsiai alfaja.
Előfordulása
A MacNeill-vapiti Tibet keleti részén és a kínai Csinghaj (Qinghai) tartományban él. Az alfajt 1903-ban fedezték fel és írták le; 26 évig az alfajból csak egy sutát ismert a tudomány, végül aztán egy bikát is felfedeztek.
Megjelenése
A MacNeill-vapiti világos nyári bundáján, finom szürke vagy feketésbarna foltok találhatók. A téli szőrzete elmosódott barna. A tibeti vapitival együtt a legnagyobb szarvasfélék a környéken. Agancs felépítése hasonló a többi vapiti alfajéval. A sutáknak télen rövid nyaksörényük van.
Rendszertana
A MacNeill-vapiti a tibeti vapitival, a kasmírszarvassal és a kanszui vapitival együtt alkotják a vapiti alfajok legdélibb csoportját.[2]
Jegyzetek
- ↑ Erxleben, J.C.P. (1777) Anfangsgründe der Naturlehre and Systema regni animalis.
- ↑ Ludt, Christian J.; Wolf Schroeder, Oswald Rottmann, and Ralph Kuehn: Mitochondrial DNA phylogeography of red deer (Cervus elaphus) (PDF). Molecular Phylogenetics and Evolution 31 (2004) 1064–1083. Elsevier. [2008. április 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. június 4.)
További információk
- Mammal Species of the World. Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder (szerkesztők). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3. kiadás) (angolul) - A „Mammal Species of the World” harmadik kiadásában a vapitit és annak alfajait még a gímszarvas alfajainak vélték.
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap