Tibeti vapiti
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Tibeti vapiti bika | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nem szerepel a Vörös listán | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Cervus canadensis wallichii (G. Cuvier, 1823) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Tibeti vapiti témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tibeti vapiti témájú kategóriát. |
A tibeti vapiti vagy shou (Cervus canadensis wallichii) az emlősök (Mammalia) osztályának párosujjú patások (Artiodactyla) rendjébe, ezen belül a szarvasfélék (Cervidae) családjába tartozó vapiti (Cervus canadensis) egyik ázsiai alfaja.
Előfordulása
A tibeti vapiti a Himalája keleti részén, Tibet déli területein és Bhutánban honos. Sokáig kihaltnak hitték, de 1988-ban ismét sikerült néhány egyedét felfedezni.[2][3]
Megjelenése
A tibeti vapiti nagyon hasonlít a kasmírszarvasra (Cervus canadensis hanglu), de testméretben és agancshosszban nagyobb ennél. Az agancs főágának a felsőbb ágacskái előre hajolnak. Bundája világosbarnával csíkozott. Kis tükréből indul a farok.[2]
Rendszertana
A tibeti vapiti a kasmírszarvassal, a MacNeill-vapitival (Cervus canadensis macneilli) és a kanszui vapitival (Cervus canadensis kansuensis) együtt alkotják a vapiti alfajok legdélebbi csoportját.[4]
Jegyzetek
- ↑ Erxleben, J.C.P. (1777) Anfangsgründe der Naturlehre and Systema regni animalis.
- ↑ a b Valerius Geist: Deer of the World: Their Evolution, Behaviour, and Ecology, Stackpole Books, Mechanisburg PA 1998, ISBN 0-8117-0496-3
- ↑ George B. Schaller, Wulin Liua and Xiaoming Wang: Status of Tibet red deer. Oryx (1996), 30:269-274. online
- ↑ Ludt, Christian J.; Wolf Schroeder, Oswald Rottmann, and Ralph Kuehn: Mitochondrial DNA phylogeography of red deer (Cervus elaphus) (PDF). Molecular Phylogenetics and Evolution 31 (2004) 1064–1083. Elsevier. [2008. április 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. június 4.)
Források
- Mammal Species of the World. Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder (szerkesztők). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3. kiadás) (angolul)
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap