Historikk for prosti og prestegjeld
Historikk for prosti og prestegjeld er en oversikt og historikk for prostier og prestegjeld fra middelalderen til moderne tid, men tar ikke med kommunereformen fra 2017 og innpå 2020-tallet.
Smaalenenes amt
Aker herred og prestegjeld tilhørte Akershus amt og senere Akershus fylke inntil det inngikk i Oslo fra 1. januar 1948.
Rødeboken 1398 | Vestra lutum Osloár prófastdœmi Brakanes prófastdœmi | ||||
---|---|---|---|---|---|
Kirkja sókn | Aska | Tuneim | Haslœim | ||
Oslo og Hamar stift 1591 | Bragernæs Provstij‡-1819 | ||||
Prestegjeld | Asker‡ | ||||
1819 | Christiania Stiftsprosti1819-69 | ||||
Prestegjeld | Asker★ | ||||
1869 | Asker prosti1869-1961 | ||||
Prestegjeld | Asker Vestre Bærum, Østre Bærum1894 | ||||
1961 | Asker og Bærum1961-2002 | ||||
Prestegjeld | Asker Holmen1968, Østenstad1975 | Vestre Bærum-1976 Bryn, Helgerud, Tanum1976 Lommedalen1991 | Østre Bærum-1953 Haslum, Høvik1953 Jar1965 Eik, Østerås1969 Snarøya1976 | ||
2002 | Asker prosti2002-20 | Bærum prosti2002 | |||
Prestegjeld | Asker | Holmen | Østenstad | ||
2020 | Asker prosti | ||||
Kommune Menigheter | Asker Asker, Filtvet, Heggedal, Holmen, Holmsbu, Hurum, Kongsdelene, Nærsnes, Røyken, Slemmestad, Spikkestad, Vardåsen, Østenstad, Åros | Bærum Bryn, Eiksmarka, Haslum, Helgerud, Høvik, Jar, Lommedalen, Fornebulandet, Tanum, Østerås |
Stavanger bispedømme var en av De fem historiske bispesetene i Norge, med bispesete i Stavanger, utskilt fra Bjørgvin 1125.[1]
På grunn av den lange reiseveien for bispevisitas fra bispesetet i Stavanger til Hallingdal og Valdres prosti, ble dette prostiet ved kgl.res. av 10. april 1631 permutert, dvs. "ombyttet" med Øvre Telemark prosti som tilhørte Oslo stift. Gjeldende fra 20. april s.å, ble følgelig Hallingdal og Valdres lagt til Oslo, mens Øvre Telemark ble overført til Stavanger stift.[2]
Ved kongelig rescript av 6. mai 1682 ble det bestemt at Christianssand skulle bli stiftstad i både verdslig og geistlig henseende:[3]
[..] at Stavanger Stift herefter skal kaldes Christianssands Stift, samt Capitlet og den geistlige Jurrisdiction tillegemed Skolen til Christiansand Kjøpstæd skal transporteres, og Kirken der sammesteds herefter være Christiandssand Stift Cathedral eller Domkirke, og [..] skal Stiftamtmændene og Superintendenterne udi Christianssand herefter residere.
![]()
Ved "Lov om Deling af Christiania Stift" av 22. juli 1863 ble Nedre Telemark og Bamble prosti, og tilsvarende fogderi, overført til Christianssands Stift[4], gjeldende fra 1. januar 1865.[5]
1Christiansand bispedømme ble opprettet 1. januar 1682, ved flyttingen av bispesetet fra Stavanger til Christianssand.
1Stavanger bispedømme ble gjenopprettet 1. januar 1925, ved delingen av Agder bispedømme.
Manntallet 1663-66 | Sogns Provsti‡-1819 | Sundfjordens Provsti‡-1922 | Nordfjordens Provsti‡-1922 | ||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Prestegjeld | Evenvig1802 Ladvig1807 | Wiig‡ | Leganger‡ Balestrand1849 | Urland‡ | Sogndahl‡ | Lerdahl‡ Aardal1862 | Hafsloe‡ | Lyster‡ | Justedahlen‡ | Aschevold‡ Hyllestad(1863) | Holmedal‡-1755 Yttre & Indre Holmedahl1755 | Julster‡ | Førde‡ | Kind‡ Bremanger1863 | Selløe‡ | Eid‡ Davig1740 Hornindal1866 | Gloppen‡ | Indvig‡ Stryn1842 | |||||||||
1819 | Ytre Sogn prosti1819-1863 | Indre Sogn prosti1819-1863 | |||||||||||||||||||||||||
Prestegjeld | Gulen | Ladvig | Viig | Balestrand | Leganger | Urland | Sogndal | Lærdal | Hafslo | Lyster | Jostedalen | ||||||||||||||||
1863 1922 | Ytre Sogn prosti1863 | Midtre Sogn prosti1863-1972 | Indre Sogn prosti1863-1972 | Sunnfjord prosti1922 | Nordfjord prosti1922 | ||||||||||||||||||||||
Prestegjeld | Gulen Solund1887 | Hyllestad1863 | Lavik | Vik | Balestrand | Leikanger | Aurland | Sogndal | Lærdal | Årdal | Hafslo | Luster | Jostedal | Askvoll | Fjaler | Gaular | Jølster | Førde | Kinn | Bremanger | Selje | Davik | Eid | Hornindal | Gloppen | Innvik | Stryn |
Kommune Menigheter | kommune |
Forklaring
Årstallene angir når prostiet eller prestegjeldet ble etablert, evt. også når det opphørte, mens ‡ markerer at prostiet eller prestegjeldet har sin opprinnelse fra katolsk tid. Prestegjeld i fet skrift angir at det også er prostesete. Prestegjeld markert med ★ angir at det gav opphav til et Formannskapsdistrikt i 1838.
Referanser
- ^ Deling av Agder bispedømme?. Kirkerådet. 1997. s. 5.
- ^ Norske Rigs-Registranter. xx: [s.n.] 1877. s. 309f.
- ^ Kongelige Rescripter, Resolutioner og Collegialbreve for Danmark og Norge. Gyldendal. 1803. s. 199.
- ^ Love, Anordninger, Kundgjørelser, aabne Breve, Resolutioner m.m., der vedkomme Kongeriget Norges Lovgivning og offentlige Bestyrelse. xx#: Grøndahl. 1865. s. 629.
- ^ Kgl. res. nr. 234 av 27.02.1864