Domoinska kiselina
![]() | |
Identifikacija | |
---|---|
| |
3D model (Jmol) |
|
ChemSpider |
|
ECHA InfoCard | 100.159.099 |
MeSH | Domoic+acid |
PubChem[1][2] C ID |
|
SMILES
| |
Svojstva | |
C15H21NO6 | |
Molarna masa | 311,3303 g/mol |
Gustina | 1,273 g/cm3 |
Tačka ključanja | 607,2 °C at 760 mmHg (101,3 kPa) |
Napon pare | 2,62×10−16 mmHg (34,9 fPa) na 25 °C |
Opasnosti | |
R-oznake | R20 R21 R22 |
S-oznake | S36 S37 |
Tačka paljenja | 321 °C |
Ukoliko nije drugačije napomenuto, podaci se odnose na standardno stanje materijala (na 25 °C [77 °F], 100 kPa). | |
Reference infokutije | |
Domoinska kiselina (Domoična kiselina (DA) је neurotoksin, uzročnik amnezijskog trovanja plodovima mora (ASP).[3] Ona je analog prolina i kainske kiseline, heterociklične aminokiseline koja se dovodi u vezu sa određenim štetnim cvetanjem algi.[4]
Rasprostranjenost
1958. godine je domoična kiselina bila originalno izolovana iz crvenih algi zvanih doumoi ili hanayanagi (Chondria armata[5]) u Japanu. Domoinsku kiselinu takođe proizvode silikatne alge iz roda Pseudo-nitzschia i vrste Nitzschia navis-varingica.[6]
Toksikologija
Nedavno je sprovedeno istraživanje[7][8] sprovedeno od strane Centra za morske sisare i nekoliko drugih naučnih centara u pogledu određivanja veze između cvetanja algi koje proizvode domoinsku kiselinu i neuroloških oštećenja morskih sisara[9] u Tihom okeanu.
Domoinska kiselina se može bioakumulirati u morskim organizmima, kao što su školjke, sardele i sardine, koje se hrane fitoplanktonom za koji se zna da produkuje ovaj toksin.[10]
Na sisare, uključujući ljude, domoinska kiselina dejstvuje kao neurotoksin koji prouzrokuje kratkotrajni gubitak memorije, oštećenje mozga[11] i, u krajnjim slučajevima, smrt.[12] Cvetanje algi koje produkuju DA povezano je sa fenomenom amnezijskog trovanja plodovima mora. Kod morskih sisara, domoinska kiselina tipično uzrokuje napade i potrese.[13] U mozgu, domoinska kiselina posebno oštećuje hipokampus[14] i amigdalu.[15] Ona oštećuje neurone putem aktiviranja AMPA i kainatnih receptora, što uzrokuje priliv kalcijuma. Mada je unos kalcijuma u ćelije normalna pojava, nekontrolisano povećanje kalcijuma ima za posledicu degeneraciju ćelija. Usled ozbiljnog oštećenja hipokampusa može doći do dugotrajnog gubitaka memorije.[16]
Reference
- ^ Li Q, Cheng T, Wang Y, Bryant SH (2010). „PubChem as a public resource for drug discovery.”. Drug Discov Today. 15 (23-24): 1052—7. PMID 20970519. doi:10.1016/j.drudis.2010.10.003. уреди
- ^ Evan E. Bolton; Yanli Wang; Paul A. Thiessen; Stephen H. Bryant (2008). „Chapter 12 PubChem: Integrated Platform of Small Molecules and Biological Activities”. Annual Reports in Computational Chemistry. 4: 217—241. doi:10.1016/S1574-1400(08)00012-1.
- ^ Intergovermental Oceanographic Commission (1995). „Amnesic shellfish poisoning (ASP).”. 31 (Manual and guides Unesco).
- ^ „Domoic Acid and Pseudo-nitzschia References”. Архивирано из оригинала 13. 01. 2011. г. Приступљено 06. 06. 2010.
- ^ „Chondria armata”.
- ^ „IOC Taxonomic Reference List of Toxic Plankton Algae”. Архивирано из оригинала 25. 01. 2007. г. Приступљено 06. 06. 2010.
- ^ „In 1998, The Marine Mammal Center diagnosed the first case of domoic acid toxicosis in marine mammals, and has conducted extensive studies of the condition since then”. Архивирано из оригинала 24. 06. 2016. г. Приступљено 08. 06. 2010.
- ^ T Goldstein, J.A.K Mazet, T.S Zabka, G Langlois, K.M Colegrove, M Silver, S Bargu, F Van Dolah, T Leighfield, P.A Conrad, J Barakos, D.C Williams, S Dennison, M Haulena and F.M.D Gulland. „Novel symptomatology and changing epidemiology of domoic acid toxicosis in California sea lions (Zalophus californianus): an increasing risk to marine mammal health”. Proc. R. Soc. B. 275: 267—276. doi:10.1098/rspb.2007.1221. CS1 одржавање: Вишеструка имена: списак аутора (веза)
- ^ Glavin GB & Bose R (1990). „Domoic acid-induced neurovisceral toxic syndrome: characterization of an animal model and putative antidotes”. Brain Res Bull. 24: 701—703.
- ^ Fryxell GA, Roelke DL, Valencie DL & Cifuentes LA (1991). „The toxin-producing Nitzschia pungens f. multiseries HASLE: field results and experimental comparisons”. Abpp. 5 th Int. Conf. Toxic Marine Phytoplankton. Newport, RI, Oct. 28- Nov: 46. CS1 одржавање: Вишеструка имена: списак аутора (веза)
- ^ Gennaro Giordano, Collin C. White, Isaac Mohar, Terrance J. Kavanagh and Lucio G. Costa (2007). „Glutathione Levels Modulate Domoic Acid–Induced Apoptosis in Mouse Cerebellar Granule Cells”. Toxicological Sciences. 100 (2): 433—444. doi:10.1093/toxsci/kfm236. CS1 одржавање: Вишеструка имена: списак аутора (веза)
- ^ „Domoic Acid and Amnesiac Shellfish Poisoning” (PDF). Архивирано из оригинала (PDF) 31. 05. 2010. г. Приступљено 08. 06. 2010.
- ^ Cendes F, Anderman F A, Carpenter S, Zatorre RJ & Cashman NR (1995). „Temporal lobe epilepsy caused by domoic acid intoxication: evidence for glutamate receptor-mediated excitotoxicity in humans”. Ann Neurol. 37: 123—126. CS1 одржавање: Вишеструка имена: списак аутора (веза)
- ^ B. Jakobsen, A. Tasker & J. Zimmer (2002). „Domoic acid neurotoxicity in hippocampal slice cultures”. Amino Acids. 23: 37—44. doi:10.1007/s00726-001-0107-5. [мртва веза]
- ^ Teitelbaum, JS; Zatorre, RJ; S Carpenter; D Gendron; Evans, AC; A Gjedde & Cashman, NR (1990). „Neurologic sequelae of domoic acid intoxication due to the ingestion of contaminated mussels”. New England Journal of Medicine. 322 (25): 1781—1787. [мртва веза]
- ^ Brown JA, Nijjar MS (1995). „The release of glutamate and aspartate from rat brain synaptosomes in response to domoic acid (amnesic shellfish toxin) and kainic acid”. Mol Cell Biochem, Oct. 4 (151): 49—54.
Spoljašnje veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Domoinska kiselina i Pseudo-nitzschia reference Архивирано на сајту Wayback Machine (13. јануар 2011)
- Amnezijsko trovanje školjkama, Domoinska kiselina, i Pseudo-nitzschia linkovi
- Domoinska kiselina na IPCS INCHEM
- Domoinska kiselina – veliki problem ljubitelja školjki države Vašington
- п
- р
- у
Grupa I | Agonisti: Neselektivni: ACPD • DHPG • Kuiskualinska kiselina; mGlu1-selektivni: Ro01-6128 • Ro67-4853 • Ro67-7476 • VU-71; mGlu5-selektivni: ADX-47273 • CDPPB • CHPG • DFB • VU-1545 Antagonisti: Neselektivni: MCPG • NPS-2390; mGlu1-selektivni: BAY 36-7620 • CPCCOEt • LY-367,385 • LY-456,236; mGlu5-selektivni: DMeOB • Fenobam • LY-344,545 • MPEP • MTEP • SIB-1757 • SIB-1893 |
---|---|
Grupa II | Agonisti: Neselektivni: CBiPES • DCG-IV • Eglumegad • LY-379,268 • LY-404,039 • LY-487,379 • MGS-0028; mGlu2-selektivni: BINA • LY-566,332 Antagonisti: Neselektivni: APICA • EGLU • HYDIA • LY-307,452 • LY-341,495 • MCPG • MGS-0039; mGlu2-selektivni: PCCG-4; mGlu3-selektivni: CECXG; Negativni alosterni modulatori: RO4491533 |
Grupa III | Agonisti: Neselektivni: L-AP4; mGlu4-selektivni: PHCCC • VU-001,171 • VU-0155,041; mGlu7-selektivni: AMN082; mGlu8-selektivni: DCPG Antagonisti: Neselektivni: CPPG • MAP4 • MSOP • MPPG • MTPG • UBP-1112; mGlu7-selektivni: MMPIP |
transporta
EAAT | |
---|---|
vGluT |