Lu Ťia-si
Lu Ťia-si | |
---|---|
![]() | |
Narození | 26. října 1915 Sia-men |
Úmrtí | 4. června 2001 (ve věku 85 let) Fu-čou |
Alma mater | Kalifornský technologický institut Univerzitní kolej v Londýně Siamenská univerzita |
Povolání | chemik a politik |
Zaměstnavatel | Siamenská univerzita |
Ocenění | Academician of the Chinese Academy of Sciences (1955) HLHL Science and Technology Achievement Award (1999) |
Politické strany | Demokratická strana čínských rolníků a dělníků |
Funkce | člen celostátního výboru Čínského lidového politického poradního shromáždění poslanec Všečínského shromáždění lidových zástupců |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Lu Ťia-si (čínsky pchin-jinem Lú Jiāxī, znaky zjednodušené 卢嘉锡; 26. října 1915 — 4. června 2001) byl čínský chemik a politik, studoval v Číně, Londýně a USA, ve své vědecké práci se věnoval fyzikální, jadernou a strukturní chemii. V Čínské lidové republice od roku 1949 byl jedním z předních chemiků, vstoupil do Demokratické strany čínských rolníků a dělníků, jedné z menších politických stran Čínské lidové republiky. Působil ve vedení Siamenské univerzity a univerzity ve Fu-čou i v provinční vládě a zastupitelském sboru ve Fu-ťienu. Během kulturní revoluce byl pronásledován, od roku 1978 se vrátil k veřejné činnosti jako předseda Čínské akademie věd (1981–1987), místopředseda (1983–1988) a předseda (1988–1997) Demokratické strany čínských rolníků a dělníků, člen stálého výboru (1983–1988) a místopředseda (1988–1993 a 1998–2001) celostátního výboru Čínského lidového politického poradního shromáždění a místopředseda stálého výboru Všečínského shromáždění lidových zástupců (1983–1993). místopředseda stálého výboru Všečínského shromáždění lidových zástupců (1993–1998).
Život
Lu Ťia-si se narodil 26. října 1915 v tehdejším okrese Tchung-an (území je od roku 2003 součástí obvodu Si-ming ve městě Sia-men) v provincii Fu-ťien v rodině přistěhovalců z Tchaj-wanu. V roce 1927 byl přijat na soukromou střední školu v Sia-menu. V roce 1934 absolvoval katedru chemie na Siamenské univerzitě a po získání doktorátu z fyzikální chemie na University College London v roce 1939 odjel do Spojených států, kde pracoval a studoval na Kalifornském technologickém institutu.[1] V roce 1944 se podílel na americkém obranném výzkumu v Marylandské výzkumné laboratoři. V roce 1945 se vrátil do Číny a vyučoval na Siamenské univerzitě jako profesor a děkan chemické fakulty.[1]
V roce 1955 byl jmenován akademikem Čínské akademie věd. Roku 1956 vstoupil do Komunistické strany Číny,[1] vstoupil také do Demokratické strany čínských rolníků a dělníků, jedné z menších politických stran Čínské lidové republiky, a od roku 1958 byl členem jejího ústředního výboru.[1] V roce 1960 se stal viceprezidentem univerzity ve Fu-čou, ředitelem Fuťienského ústavu fyzikálních struktur Čínské akademie věd, místopředsedou výboru pro vědu a technologii fuťienské provinční vlády a viceprezidentem fuťienské pobočky Čínské akademie věd. Ve své vědecké práci se soustředil na fyzikální, jadernou a strukturní chemii, nejvýraznějších úspěchů dosáhl v posledním oboru.[2] Roku 1964 byl zvolen poslancem Všečínského shromáždění lidových zástupců.[1]
Během kulturní revoluce byl stejně jako mnoho dalších vědců označen za „buržoazní akademickou autoritu“, zbaven funkcí a pronásledován.[1] Pomohl mu Čou En-laj, který vyzval vedení Fučouského vojenského okruhu, aby ho okamžitě osvobodilo a zařídilo mu práci. Po kulturní revoluci se vrátil k veřejné činnosti, roku 1978 byl podruhé zvolen poslancem Všečínského shromáždění lidových zástupců, opět vedl Fuťienský ústav fyzikálních struktur Čínské akademie věd a působil jako viceprezident Fučouské univerzity,[1] zúčastnil se Národního vědeckého kongresu jako vedoucí delegace „provincie Tchaj-wan“. V letech 1978–1982 byl místopředsedou Čínské chemické společnosti, potom ji do roku 1983 vedl. Při obnovení vedení Demokratické strany čínských rolníků a dělníků roku 1979 se stal členem stálého výboru jejího ústředního výboru. Téhož roku byl zvolen místopředsedou stálého výboru fuťienského provinčního lidového shromáždění (do roku 1981).[1]
V květnu 1981 byl zvolen prezidentem Čínské akademie věd (do ledna 1987). Roku 1983 byl zvolen členem stálého výboru celostátního výboru Čínského lidového politického poradního shromáždění a místopředsedou Demokratické strany čínských rolníků a dělníků.[1] V letech 1986–1991 byl místopředsedou Čínské asociace pro vědu a techniku, v letech 1996–2001 jejím čestným předsedou. Roku 1988 povýšil na místopředsedu celostátního výboru Čínského lidového politického poradního shromáždění (do roku 1993) a předsedu Demokratické strany čínských rolníků a dělníků (do roku 1997). Roku 1993 byl zvolen místopředsedou stálého výboru Všečínského shromáždění lidových zástupců (do roku 1998) a roku 1998 se vrátil na místo místopředsedy Čínského lidového politického poradního shromáždění.
Zemřel 4. června 2001 ve věku 85 let ve Fu-čou v provincii Fu-ťien.
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku 卢嘉锡 na čínské Wikipedii.
- ↑ a b c d e f g h i BARTKE, Wolfgang. Who's who in the Peoples Republic of China. München: Saur, 1987. Dostupné online. ISBN 3-598-10610-6. S. 311–312. (anglicky)
- ↑ ICE. Professor Lu Jiaxi: Pioneer of Structural Chemistry in China [online]. XMU Newsletter, 2012-5-22 [cit. 2024-08-01]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu. (anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Lu Ťia-si na Wikimedia Commons
Místopředsedové celostátního výboru Čínského lidového politického poradního shromáždění | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1. volební období (1949–1954) | ||||||||||||||||
2. volební období (1954–1959) | Sung Čching-ling, Tung Pi-wu, Li Ťi-šen, Čang Lan (zemřel 1955), Kuo Mo-žo, Pcheng Čen, Šen Ťün-žu, Chuang Jen-pchej, Che Siang-ning, Li Wej-chan, Li S’-kuang, Čchen Šu-tchung, Čang Po-ťün (do 1958), Tan Kah Kee, Čhökji Gjalcchän, Burhan Šähidi | |||||||||||||||
3. volební období (1959–1965) | Pcheng Čen, Li Ťi-šen (zemřel 1959), Kuo Mo-žo, Šen Ťün-žu (zemřel 1963), Chuang Jen-pchej, Li Wej-chan (do 1964), Li S’-kuang, Čchen Šu-tchung, Tan Kah Kee (zemřel 1961), Čhökji Gjalcchän, Burhan Šähidi, Čchen I, Kchang Šeng, Pagpalha Geleg Namgjal, Ngaphö Ngawangdžigme, Che Siang-ning | |||||||||||||||
4. volební období (1965–1978) | Pcheng Čen, Čchen I (zemřel 1972), Jie Ťien-jing, Chuang Jen-pchej (zemřel 1965), Čchen Šu-tchung (zemřel 1966), Liou Lan-tchao (do 1968), Sung Žen-čchiung, Sü Ping (zemřel 1972), Kao Čchung-min (zemřel 1971), Cchaj Tching-kchaj (zemřel 1968), Wej Kuo-čching, Teng C’-chuej (zemřel 1972), Li S’-kuang (zemřel 1971), Fu Cuo-i (zemřel 1974), Tcheng Taj-jüan (zemřel 1974), Sie Ťüe-caj (zemřel 1971), Mao Tun, Li Ču-čchen (zemřel 1968), Pagpalha Geleg Namgjal, Sü Te-cheng, Li Te-čchüan (zemřela 1972), Ma Sü-lun (zemřel 1970) | |||||||||||||||
5. volební období (1978–1983) |
| |||||||||||||||
6. volební období (1983–1988) |
| |||||||||||||||
7. volební období (1988–1993) |
| |||||||||||||||
8. volební období (1993–1998) |
| |||||||||||||||
9. volební období (1998–2003) | Jie Süan-pching, Jang Žu-taj, Wang Čao-kuo, Ngaphö Ngawangdžigme, Čao Pchu-čchu zemřel 2000), Pa Ťin, Čchien Wej-čchang, Lu Ťia-si (zemřel 2001), Žen Ťien-sin, Sung Ťien, Li Kuej-sien, Čchen Ťün-šeng (zemřel 2002), Čang S’-čching, Čchien Čeng-jing, Ting Kuang-sün, Sun Fu-ling, Ann Tse-kai, Henry Fok, Ma Man-kei, Ču Kuang-ja, Wan Kuo-čchüan, Chu Čchi-li, Čchen Ťin-chua, Čao Nan-čchi, Mao Č’-jung, Paj Li-čchen, Ťing Šu-pching, Luo Chao-cchaj, Čang Kche-chuej, Čou Tchie-nung, Wang Wen-jüan | |||||||||||||||
10. volební období (2003–2008) |
| |||||||||||||||
11. volební období (2008–2013) |
| |||||||||||||||
12. volební období (2013–2018) |
| |||||||||||||||
13. volební období (2018–2023) | Čang Čching-li, Liou Čchi-pao, Pagpalha Geleg Namgjal, Tung Chee-hwa, Wan Kang, Edmund Ho, Lu Čan-kung, Wang Čeng-wej, Ma Piao, Čchen Siao-kuang, Leung Chun-ying, Sia Pao-lung, Jang Čchuan-tchang, Li Pin, Bagatur, Wang Jung-čching, Che Li-feng, Su Chuej, Čeng Ťien-pang, Ku Šeng-cu, Liou Sin-čcheng, Che Wej, Šao Chung, Kao Jün-lung | |||||||||||||||
14. volební období (2023–2028) | Š’ Tchaj-feng, Chu Čchun-chua, Šen Jüe-jüe, Wang Jung, Čou Čchiang, Pagpalha Geleg Namgjal, Ho Hau Wah, Leung Chun-ying, Bagatur, Su Chuej, Šao Chung, Kao Jün-lung, Čchen Wu, Mu Chung, Sien Chuej, Wang Tung-feng, Ťiang Sin-č’, Ťiang Cuo-ťün, Che Pao-siang, Wang Kuang-čchien, Čchin Po-jung, Ču Jung-sin, Jang Čen |
Demokratická strana čínských rolníků a dělníků a její předchůdci | |
---|---|
předsedové (a jejich předchůdci) | Teng Jen-ta (1930–1931) • Chuang Čchi-siang (1931–1938) • Čang Po-ťün (1938–1958) • Ťi Fang (1958–1987) • Čou Ku-čcheng (1987–1988) • Lu Ťia-si (1988–1997) • Ťiang Čeng-chua (1997–2007) • Sang Kuo-wej (2007–2012) • Čchen Ču (2012–2022) • Che Wej (2022– ) |
V čele Demokratické strany čínských rolníků a dělníků a jejích předchůdců postupně stáli: generální sekretář ústředního sekretariátu Prozatímního akčního výboru čínského Kuomintangu (1930–1935) • generální tajemník ústředního výboru Akčního výboru čínského národního osvobození (1935–1938) • hlavní kontaktní osoba prozatímního ústředního výboru Akčního výboru čínského národního osvobození (1938–1947) • předseda ústředního výboru Demokratické strany čínských rolníků a dělníků (od 1947) |
Čínská akademie věd | |
---|---|
předsedové | Kuo Mo-žo (1949–1978) • Fang I (1978–1981) • Lu Ťia-si (1981–1987) • Čou Kuang-čao (1987–1997) • Lu Jung-siang (1997–2011) • Paj Čchun-li (2011–2020) • Chou Ťien-kuo (2020– ) |